AS “ATTĪSTĪBAS FINANŠU INSTITŪCIJA ALTUM”
GADA PĀRSKATS
par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
(12.pārskata periods)
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
SATURA RĀDĪTĀJS Lapa
Altum 2
Vadības ziņojums 3 - 11
Informācija par padomi un valdi 12
Paziņojums par vadības atbildību 13
Finanšu pārskati:
Visaptverošo ienākumu pārskats 14
Finanšu stāvokļa pārskats 15
Kapitāla un rezervju izmaiņu pārskats 16
Naudas plūsmas pārskats 17
Finanšu pārskatu pielikumi 18
Neatkarīga revidenta ziņojums 127
Citi pielikumi gada pārskatam 136
AS “Attīstības finanšu institūcija Altum”
Doma laukums 4, Rīga, LV-1050, Latvija
tālrunis:
+ 371 67774010
e-pasts:
altum@altum.lv
Reģistrācijas Nr.:
50103744891
www.altum.lv
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
2
Altum
MISIJA“Mēs palīdzam Latvijai augt!”
VĪZIJA “Sadarbības partneris un finanšu eksperts tautsaimniecības attīstībā”
VĒRTĪBAS“Izcilība / Komanda / Atbildība”
AS “Attīstības finanšu institūcija Altum” ir Latvijas valstij piederoša kapitālsabiedrība, kas ar atbalsta finanšu instrumentiem - aizdevumiem, garantijām un ieguldījumiem riska kapitāla fondos - nodrošina finanšu resursu pieejamību uzņēmumiem un mājsaimniecībām, jomās, kuras valsts izvirzījusi kā atbalstāmas un svarīgas, tādejādi veicinot tautsaimniecības attīstību un sekmējot privātā kapitāla un finanšu resursu mobilizēšanu.
Stratēģija 2025-2027.gadam
Saskaņā ar AS “Attīstības finanšu institūcija Altum” Stratēģiju 2025.-2027.gadam, ir izvirzīti sekojoši stratēģiskās attīstības virzieni un būtiskākie ilgtermiņa mērķi:
Īstenojot valsts atbalsta programmas, galvenais finanšu mērķis ir nodrošināt pozitīvu Altum kapitāla atdevi;
Galvenais nefinanšu mērķis ir finansējuma pieejamības veicināšana tautsaimniecības attīstībai, koncentrējoties uz šādiem galvenajiem virzieniem:
Jauno ES fondu plānošanas perioda 2021. – 2027.gadam programmu ieviešana. Programmu fokuss ir klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanas risinājumi un ilgtspējīgs finansējums uzņēmējdarbībai, tai skaitā attīstot finanšu instrumentu klāstu inovāciju, pētniecības un attīstības, produktivitātes un digitalizācijas jomās, energoefektivitāte gan dzīvojamo ēku, gan uzņēmumu segmentā;
Mājokļu pieejamības veicināšana reģionos;
Iespējkapitāla instrumentu lomas palielināšana uzņēmējdarbības finansēšanai, aktīvi īstenojot 5.paaudzes iespējkapitāla fondus, uzņēmumiem sākot no agrīnās līdz izaugsmes stadijai;
Kapitāla tirgus attīstības veicināšanai Baltijas kapitāla tirgus akcelerācijas fondu (IPO fonds) ieviešana;
Latvijas Zemes fonda darbības tālāka pilnveidošana.
Altum lomas palielināšana tiešajā kreditēšanā, aktīvi īstenojot aizdevumu izsniegšanu un apkalpošanu, tai skaitā, ņemot vērā, ka privātā sektora piedāvājums nav pietiekams, sākt privātpersonu mājokļu kreditēšanu Latvijas reģionos.
Lai modernizētu klientu apkalpošanu un optimizētu aizdevumu pieteikumu izvērtēšanas procesus, IT sistēmu nomaiņa un klientu attiecību pārvaldības (CRM) platformas tehnoloģiju ieviešana.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Vadības ziņojums
3
Vadības ziņojums
Darbība pārskata periodā
2025.gadā AS “Attīstības finanšu institūcija Altum” (turpmāk Altum) ir sniegusi būtisku ieguldījumu tautsaimniecības attīstībā, jauno finanšu instrumentu darījumu apjomam sasniedzot 535 milj. eiro, vienlaicīgi nodrošinājusi stabilus finanšu rezultātus un pozitīvu kapitāla atdevi.
Galvenie finanšu un darbības rādītāji
Balstīts uz attiecīgo gadu revidēto finanšu pārskatu datiem
2025.gads
2024.gads
2023.gads
Galvenie finanšu dati
Neto procentu ieņēmumi (EUR, tūkst.)
20 026
23 026
17 765
Peļņa no pamatdarbības (EUR, tūkst.)
32 082
28 663
17 810
Peļņa pārskata periodā (EUR, tūkst.)
32 082
28 663
17 810
Izdevumu un ieņēmumu attiecība (IIA)
18.8%
23.3%
26.34%
Darbinieku skaits
258
254
255
Kopā aktīvi (EUR, tūkst.)
1 730 046
1 455 350
1 316 086
Finanšu parādsaistības
927 091
755 011
599 305
Kapitāls bez pārvērtēšanas rezerves (KBPR) / Kopējie pārvaldītie aktīvi (KPA) 1
19.4%
21.6%
23.4%
Kapitāls un rezerves (EUR, tūkst.)
445 737
416 055
389 353
Vidējā kapitāla atdeve (ROE)
7.4%
7.1%
4.5%
Riska segums, kopā: (EUR, tūkst.)
374 448
309 853
281 355 2
Riska seguma rezerve
342 557
269 321
226 793 2
Riska seguma rezerve, kas izmantota uzkrājumiem
(52 656)
(46 585)
(42 078)
Portfeļa zaudējumu rezerve (speciālais rezerves kapitāls)
85 117
85 736
96 587
Portfeļa zaudējumu rezerve, kas tiks izmantota uzkrājumu segšanai pie gada pārskata apstiprināšanas
(570)
1 381
53
Likviditātes rādītājs 180 dienām 3
321%
342%
430%
Pamatdarbības neto naudas plūsma (EUR, tūkst.)4
144 066
135 234
138 724
Neto naudas plūsma finansēšanas darbības rezultātā (EUR, tūkst.)
3 000
4 579
9 009
Neto naudas plūsma ieguldīšanas darbības rezultātā (EUR, tūkst.)4
76 079
(249 994)
(121 467)
Atbalsta instrumenti kopā (bruto vērtībā EUR, tūkst.), no tiem
1 501 490
1 234 002 6
1 101 797
Granti
4 294
3 159
68 132
Finanšu instrumenti bruto vērtībā (EUR, tūkst.) 7
Aizdevumi (bez reversās nomas darījumiem)
621 218
474 193 5
359 246
Garantijas
627 944
523 538
480 025
Riska kapitāla fondi
90 210
97 999
97 456
Latvijas Zemes fonds, t.sk.
157 824
135 113
96 938
- reversās nomas darījumi
37 005
42 137
28 692
- ieguldījumu īpašumi
120 819
92 976
68 246
Kopā
1 497 196
1 230 843 6
1 033 665
Līgumu skaits
42 414
38 730
35 260
Jaunu darījumu apjomi (EUR, tūkst.) (pa finanšu instrumentiem) 7
Aizdevumi (bez reversās nomas darījumiem)
292 079
221 741
141 993
Garantijas
199 628
142 902
99 440
Riska kapitāla fondi
13 910
15 745
23 920
Latvijas Zemes fonds, t.sk.
28 668
40 506
17 676
- reversās nomas darījumi
9 823
19 692
7 916
- ieguldījumu īpašumi
18 845
20 814
9 760
Kopā
534 285
420 894
283 029
Līgumu skaits
8 387
6 710
4 846
Kopējais ieguldījums tautsaimniecībā, ieskaitot finansējuma saņēmēju līdzdalību, pēc izsniegtajiem apjomiem pārskata periodā (EUR, tūkst.)
1 405 422
978 319
946 008
Piesaistītā privātā finansējuma sviras koeficients
158%
129%
229%
Valsts atbalsta programmu apjoms uz 1 darbinieku (EUR, tūkst.)
5 803
4 625
4 054
Moody's Ratings piešķirtais ilgtermiņa kredītreitings
Baa1
Baa1
Baa1
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Vadības ziņojums
4
Vadības ziņojums (turpinājums)
Galvenie finanšu un darbības rādītāji (turpinājums)
1 KPA ņemot vērā ārpusbilancē uzskaitīto garantiju apjomu.
2 No 2024.gada 3.ceturkšņa Riska seguma rezerve neietver iespējamo kapitāla atlaižu komponenti, kas iekļauta publiskajā finansējumā kopš 2023.gada. Tādējādi 1) pārrēķinā Riska seguma rezerve, piemērojot jauno pieeju, salīdzinošie rādītāji 2023.gada 31.decembrī ir 226,793 tūkst. (iepriekš: 315,649 tūkst. eiro), un 2) Kopējais riska segums, piemērojot jauno pieeju 2023.gada 31.decembrī ir 281,355 tūkst. eiro (iepriekš: 370,211 tūkst. eiro).
3 Likviditātes rādītāja aprēķinā ņemta vērā līdzšinējā pieredze un vadības aplēse par sagaidāmajiem garantiju pieprasījumu apmēriem un termiņiem.
4 Ar 2024.gada 2.ceturksni precizēta klasifikācija Naudas plūsmas pārskatā, termiņnoguldījumu palielinājumu iekļaujot pozīcijā Naudas plūsma ieguldīšanas darbības rezultātā (iepriekš: Naudas plūsmas pamatdarbības rezultātā). Tādējādi, piemērojot jauno pieeju, Pamatdarbības neto naudas plūsmas, salīdzinošajiem rādītājiem 2023.gadā jābūt 138,724 tūkst. eiro (iepriekš: 35,724 tūkst. eiro), savukārt Neto naudas plūsma ieguldīšanas darbības rezultātā, piemērojot jauno pieeju, 2023.gadā jābūt (121,467) tūkst. eiro (iepriekš: (18,467) tūkst. eiro).
5 Bruto aizdevumu portfelis atspoguļots, ievērojot Atbalsta instrumentu bruto vērtības definīciju. 2024.gada 31.decembrī atspoguļotais KPI norādīts, ņemot vērā patiesās vērtības ietekmi uz nākotnē iespējamo KA komponenti - aizdevumiem ar kapitāla atlaidi, taču šim samazinājumam nebūtu jābūt, ievērojot aizdevuma portfeļa definīciju, tādējādi šis rādītājs 2024.gada 31.decembrī ir 474,193 tūkst. eiro (iepriekš: 418,079 tūkst. eiro).
6 Ņemot vērā atsauci Nr.5, Finanšu instrumentu bruto vērtība kopā 2024.gada 31.decembrī ir 1,230,843 tūkst eiro (iepriekš: 1,174,729 tūkst. eiro), Atbalsta instrumenti kopā (bruto vērtībā) 2024.gada 31.decembrī ir 1,234,002 tūkst eiro (iepriekš: 1,177,888 tūkst. eiro).
7 Ņemot vērā apjoma būtiskumu, darbības apjomos tiek uzrādīts arī Latvijas Zemes fonda portfelis, kurš sastāv no reversās nomas darījumiem un ieguldījumu īpašumiem. Tā kā reversās nomas darījumi šajā tabulā tiek uzrādīti Latvijas Zemes fonda portfelī, aizdevumu apjoms šajā tabulā tiek samazināts par reversās nomas darījumu apjomu, savukārt citur pārskatā, ievērojot uzskaites principus un atbilstību SFPS, tie tiek uzskaitīti pie aizdevumiem.
Rādītāju skaidrojums pieejams sadaļā Citi pielikumi gada pārskatam.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Vadības ziņojums
5
Vadības ziņojums (turpinājums)
Darbības apjomi
Altum darbības apjomus raksturo divi virzieni: (i) atbalsta instrumenti, kas aptver kreditēšanu, garantiju izsniegšanu, ieguldījumus riska kapitāla instrumentos, Latvijas zemes fonda darījumus (turpmāk tekstā – Zemes fonds) un grantu apkalpošanu un (ii) segmenti, kas ietver MVU un lielos uzņēmumus, Lauksaimniekus, Privātpersonas un Finanšu starpniekus.
Atbalsta instrumenti
2025.gada 31.decembrī Altum atbalsta instrumentu bruto portfelis bija 1,501 milj. eiro (2024.gada 31.decembrī: 1,234 milj. eiro), tai skaitā finanšu instrumentu bruto portfelis (bez grantiem) bija 1,497 milj. eiro, kas palielinājās par 266 milj. eiro (+22%) salīdzinājumā ar 2024.gada beigām. Lielākais pieaugums bija aizdevumu portfelī, kas 2025.gada laikā pieauga par 147 milj. eiro (+31%), pirmo reizi pārsniedzot 600 milj. eiro robežu. No kopējā portfeļa pieauguma 46% veidoja Atveseļošanās fonda (Atveseļošanas un noturības mehānisma - ANM) programmu aizdevumi un 31% investīciju aizdevumi ar kapitāla atlaidi. Garantiju portfelis palielinājās par 104 milj. eiro (+20%). Lielāko ietekmi uz garantiju portfeļa pieaugumu nodrošināja pieaugums privātpersonu garantijās: gada laikā tam pieaugot par 60 milj. eiro (+19%). Savukārt garantiju
*Aizdevumu portfelis atspoguļots ievērojot bruto portfeļa definīciju, uz 2024.gada 31.decembri iekļaujot izsniegto un neatmaksāto aizdevuma summu, kas nav samazināta par aizdevumu ar kapitāla atlaidi nākotnē iespējamās kapitāla atlaides komponenti.
portfelis komersantiem, t.sk., garantijas MVU un lielo uzņēmumu segmentā, gan lauksaimnieku segmentā, pieauga par 45 milj. eiro (+22 %).
Zemes fonda darījumu portfelis 2025.gada laikā pieauga par 23 milj. eiro (+17%).
Atbalsta instrumentu bruto portfelis pēc projektu skaita pieauga par 3,731 (+10%) darījumiem.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Vadības ziņojums
6
Vadības ziņojums (turpinājums)
Darbības apjomi (turpinājums)
Atbalsta instrumenti (turpinājums)
2025.gadā atbalsta instrumentu jauno darījumu apjoms sasniedza 545 milj. eiro, kas bija par 27% (+117 milj. eiro) lielāks nekā 2024.gadā. Pieaugumu visvairāk ietekmēja aizdevumu jauno darījumu apjoma pieaugums (+70 milj. eiro.), kā arī garantiju jauno darījumu apjoma pieaugums (+57 milj. eiro). Aizdevumos jauno darījumu apjoma pieaugumu visvairāk turpina ietekmēt jaunie darījumi Atveseļošanas fonda programmās, 2025.gada laikā izsniegti 98 milj. eiro (+49 milj. eiro salīdzinot ar 2024.gadu). Jauno darījumu apjoma pieaugumu šī fonda programmu ietvaros visvairāk ietekmēja
jaunie darījumi daudzīvokļu māju energoefektivitātes veicināšanas programmā, kā arī zemas īres mājokļu būvniecības programmā. Augsts jauno darījumu apjoms vērojams arī Investīciju aizdevumu programmā ar kapitāla atlaidi, kur jauno darījumu apjoms 2025.gada laikā sasniedza 46 milj. eiro (+14 milj. eiro salīdzinot ar 2024.gadu). 2025.gadā bija arī ievērojams pieprasījums pēc MVU aizdevumiem, jaunajiem darījumiem sasniedzot 66 milj. eiro (+12 milj. eiro salīdzinot ar 2024.gadu).
2025.gadā jauno darījumu apjoma pieaugumu garantijās nodrošināja gan augstais pieprasījums pēc komersantu garantijām - MVU un lielo uzņēmumu segmentā, gan pēc privātpersonu garantijām. 2025.gadā izsniegto garantiju apjoms komersantiem ir 102 milj. eiro (+31 milj. eiro salīdzinot ar 2024.gadu), savukārt privātpersonām izsniegto garantiju apjoms sasniedza 97 milj. eiro (+28 milj. salīdzinot ar 2024.gadu). Augsto pieprasījumu komersantu garantijās veicināja Altum pievilcīgie produkta nosacījumi, kā arī kreditēšanas tempa pieaugums komercbankās. Privātpersonām jauno darījumu pieaugumu lielā mērā turpināja veicināt pieprasījums pēc Mājokļu garantijām, kā arī pēc daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes garantijām. Mājokļu garantiju jauno darījumu apjoms 2025.gadā bija 58 milj. eiro(+19 milj. eiro), daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes garantiju jauno darījumu apjoms bija 27 milj. eiro (+11milj. eiro).
Zemes fondā 2025.gadā pieprasījums ir samazinājies, jauno darījumu apjoms 29 milj. eiro, kas ir par 12 milj. eiro mazāks salīdzinot ar 2024.gadu.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Vadības ziņojums
7
Vadības ziņojums (turpinājums)
Darbības apjomi (turpinājums)
Segmenti
Privātpersonu segments veido 34% no kopējā portfeļa (2024.gada beigās: 31%). Lielāko daļu (76%) no Privātpersonu segmenta veido garantiju instrumenti, pamatā mājokļu garantijas un daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes garantijas, kā arī studiju portfeļgarantijas. Šajā segmentā portfeļa pieaugums 2025.gadā ir 124 milj. eiro (+33 %). Jauno darījumu apjoms salīdzinājumā ar 2024.gadu palielinājās par 84 milj. eiro (+95%). Lielākais jauno darījumu apjoms 2025.gadā ir vērojams daudzdzīvokļu māju
energoefektivitātes programmā, kur kopā gan Atveseļošanas fonda, gan jaunajā daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes programmā, kas tiek realizēta no ES kohēzijas politikas 2021.-2027.gada plānošanas perioda ietvaros pieejamā finansējuma, aizdevumos tika izsniegti 35 milj. eiro, savukārt garantijās
*Aizdevumu portfelis atspoguļots ievērojot bruto portfeļa definīciju, uz 2024.gada 31.decembri iekļaujot izsniegto un neatmaksāto aizdevuma summu, kas nav samazināta par aizdevumu ar kapitāla atlaidi nākotnē iespējamās kapitāla atlaides komponenti.
27 milj. eiro. Ievērojams pieprasījums saglabājas arī mājokļu garantijās ģimenēm, karavīriem un jauniem speciālistiem - jaunie darījumi ir 58 milj. eiro. Aktīvi turpinās jaunu darījumu izsniegšana Atveseļošanas fonda īres namu programmā, kur 2025.gadā tika izsniegti 27 milj. eiro.
MVU un lielo uzņēmumu segmenta portfelis veido 38% (2024.gada beigās: 35%), kur šobrīd lielāko daļu (58%) veido aizdevumu instrumenti. 2025.gadā MVU un lielo uzņēmumu segmenta portfelis kopumā palielinājās par 131 milj. eiro (+30%), ko nodrošināja pieaugums gan aizdevumu, gan garantiju portfelī. Aizdevumu portfelim pieaugot par 83 milj. eiro (+33%), savukārt garantiju portfeļa pieaugums bija 48 milj. eiro (+26%). Jauno darījumu apjoms salīdzinājumā ar 2024.gadu palielinājās par 71 milj. (+35%) ko lielā mērā ietekmēja jauno darījumu apjoms programmās, kas tiek
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Vadības ziņojums
8
Vadības ziņojums (turpinājums)
Darbības apjomi (turpinājums)
Segmenti (turpinājums)
realizētas ar ES kohēzijas politikas 2021.-2027.gada plānošanas perioda ietvaros pieejamo finansējumu, 2025.gadā jauno darījumu apjomam sasniedzot 96 milj. eiro (+24 milj. eiro salīdzinot ar 2024.gadu), no kuriem 24 milj. eiro aizdevumos, un 72 milj. eiro garantijās. 2025.gadā šajā segmentā vērojams arī augsts pieprasījums pēc Investīciju aizdevumiem ar kapitāla atlaidi, kur jaunie darījumi sasniedza attiecīgi 46 milj. eiro (+14 milj. eiro), kam seko jaunie darījumi Atveseļošanās fonda programmās digitālajai transformācijai un energoefektivitātes paaugstināšanai ar jauno darījumu apjomu 45 milj. eiro (+8 milj. eiro), kā arī jaunie darījumi MVU aizdevumos, kur šajā segmentā 2025.gadā izsniegti 63 milj. eiro (+11 milj. eiro).
Lauksaimnieku segmenta portfelis veido 22% (2024.gada beigās: 26%). Šajā segmentā vērojams neliels portfeļa pieaugums. 2025.gadā tas pieauga par 19 milj. eiro (+6%). Portfeļa pieaugumu ietekmēja Zemes fonda jauno darījumu apjoms, 2025.gadā jauno darījumu apjoms ir 29 milj. eiro, kas nodrošināja Zemes fonda portfeļa pieaugumu par 23 milj. eiro (+17%). Aizdevumu portfelis šajā segmentā 2025.gadā nav pieaudzis, ko ietekmēja ievērojami zemāks pieprasījums pēc apgrozāmo līdzekļu aizdevumiem: 2025.gadā izsniegti 10 milj. eiro aizdevumu apgrozāmajiem līdzekļiem, kas ir par 29 milj. eiro mazāk nekā 2024.gadā, kopējam apgrozāmo līdzekļu aizdevumu portfelim 2025.gadā samazinoties par 9 milj. eiro. Šajā segmentā saglabājās pieprasījums pēc mazajiem aizdevumiem lauku teritorijās, kā arī pēc aizdevumiem zemes iegādei, kur jaunie darījumi 2025.gadā sasniedza attiecīgi 16 milj. eiro un 13 milj. eiro. Garantiju portfelis šajā segmentā 2025.gada laikā ir nedaudz samazinājies, par 3 milj. eiro.
Finanšu starpnieki, ko veido riska kapitāla programmas, sastāda 6% (2024.gada 31.decembrī: 8%) no kopējā segmentu portfeļa. Finanšu starpnieku portfelis 2025.gadā kopumā ir samazinājies, ko ietekmēja gan ieguldījumu atmaksas, gan zemi jauno darījumu apjomi, lai arī sākot ar 2025.gada 2.ceturksni ir uzsākta ieguldījumu veikšana no ES kohēzijas politikas 2021.-2027.gada plānošanas perioda ietvaros pieejamā finansējuma 5.paaudzes iespējkapitāla fondos. Kopā ieguldīti 7 milj. eiro.
Altum ir nozīmīga loma finanšu instrumentu pieejamības nodrošināšanai tieši reģionos, kas tiek nodrošināts, izstrādājot mērķētas programmas uzņēmumu finansēšanai reģionos (mazie aizdevumi lauku teritorijās, aizdevumi lauksaimniecības zemes iegādei, zemes fonds u.c.), kā arī proaktīvi ieviešot kreditēšanu reģionos veicinošus nosacījumus vispārējās Altum realizētajās programmās. Kopš 2024.gada sākuma, lai veicinātu kreditēšanu reģionos, Altum izsniedz aizdevumus uzņēmumiem apjomā līdz 100 tūkstošiem eiro ar būtiski samazinātām prasībām nodrošinājumam. 2025.gadā šajā portfelī 64% no jaunajiem darījumiem pēc skaita ir darījumi reģionos. Arī kopumā aizdevumu portfelī 2025.gadā jauno darījumu apjoms reģionos ir audzis, salīdzinot ar 2024.gadu: 201 milj. eiro 2025.gadā, un 158 milj. eiro 2024.gadā.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Vadības ziņojums
9
Vadības ziņojums (turpinājums)
Jaunie produkti un darbības efektivitātes paaugstināšana
Atveseļošanās fonda programmās līdz 2025.gada 31.decembrim kopā apstiprināti darījumi 248 milj. eiro apmērā, no kuriem 168 milj. eiro izsniegti jaunos darījumos, kopā izmaksāto kapitāla atlaižu apjoms sasniedza 47 milj. eiro.
Sekmējot aktīvu Atveseļošanās fonda programmu apguvi, Atveseļošanas fonda uzņēmumu energoefektivitātes programmā 2025.gada decembrī tika izsludināta noslēdzošā 12.kārta. Programmā jaunas kārtas vairs netiks izsludinātas, bet 2026.gada 1.ceturksnī plānots uzsākt līdzīgu uzņēmējdarbības zaļināšanas programmu.
Lielo investīciju aizdevumu programmā ar kapitāla atlaidi vidējiem un lielajiem komersantiem 2025.gadā turpinājās saņemto projektu pieteikumu izskatīšana. Līdz 2025.gada 31.decembrim ir apstiprināti 26 pieteikumi par atbalsta piešķiršanu projektiem par kopējo projektu summu virs 790 milj. eiro (attiecināmās kapitāla atlaides apjoms 170 milj. eiro), no kuriem par 23 jau ir noslēgti līgumi (attiecināmais kapitāla atlaides apmērs 150 milj. eiro), savukārt 2 pieteikumi (attiecināmais kapitāla atlaides apjoms ~16,5 milj. eiro) šobrīd vēl ir Altum izvērtēšanā. Šajā programmā 2025.gadā bija izsniegti gandrīz 46 milj. eiro, ievērojams apjoms bija izsniegts tieši 4.ceturksnī, kad tika izsniegti 24 milj. eiro. 2025.gada 4.ceturksnī tika atklāta arī programmas 4.kārta.
Īstenojot ES kohēzijas politiku 2021.-2027.gada plānošanas perioda ietvaros, uzņēmējdarbības atbalstam, sākot ar 2024.gadu pieejami vairāk kā 400 milj. eiro finanšu instrumentu veidā vismaz 10 atbalsta programmās. 2025.gadā tika plānota vismaz četru jaunu programmu ieviešanas uzsākšana, kuru nosacījumi apstiprināti 2024.gada nogalē un 2025.gada janvārī (energoefektivitātes paaugstināšana daudzdzīvokļu dzīvojamās mājās, produktivitātes aizdevumi uzņēmumu inovācijām, atjaunojamo energoresursu izmantošana un energoefektivitātes paaugstināšana centralizētajā siltumapgādē un aukstumapgādē, atjaunojamo energoresursu enerģijas veicināšana – biometāns). No minētajām programmām 2025.gada 3.aprīlī Altum uzsāka pieteikumu pieņemšana daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes paaugstināšanas atbalsta programmā, kur 2025.gada 4.ceturksnī jau uzsākta aizdevumu un garantiju izsniegšana. 2025.gada maijā atklātas divas jaunas atbalsta programmas uzņēmējiem duālā pielietojuma produktu ražošanai, pētniecībai un attīstībai. Savukārt 2025.gada decembrī tika uzsākta pieteikumu pieņemšana divās jaunās atbalsta programmās - “Atjaunojamo energoresursu enerģijas veicināšana - biometāns", kā arī "AER izmantošana un energoefektivitātes paaugstināšana centralizētajā siltumapgādē un aukstumapgādē".
Eiropas Investīciju fonds un ALTUM 2025.gadā noslēdza jaunu līgumu, pateicoties kuram studiju kredīti ir pieejamāki tūkstošiem Latvijas studentu. Ar Eiropas Savienības programmas “InvestEU” atbalstu šī iniciatīva līdz 2029.gadam nodrošinās finansējumu līdz pat 66 miljoniem eiro.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Vadības ziņojums
10
Vadības ziņojums (turpinājums)
Jaunie produkti un darbības efektivitātes paaugstināšana (turpinājums)
2025.gadā savu darbību uzsāka visi piektās paaudzes iespējkapitāla fondi, t.sk., viens izaugsmes iespējkapitāla fonds: “KS AIF FlyCap Private Debt Fund III”, kā arī trīs pirms-sēklas un sēklas iespējkapitāla fondi: “KS AIF BIFI”, “KS AIF Outlast Fund”, “KS AIF Buildit 5G Fund”. 2025.gada 4.ceturksnī savu darbību uzsāka arī Baltijas MVU sākotnējā publiskā piedāvājuma fonds. Šī fonda pārvaldnieks kopā ar privātā tirgus dalībniekiem veiks investīcijas MVU, kā arī mazos un inovatīvos vidējos uzņēmumos pirms IPO, IPO un IBO stadijās, kas darbojas Latvijā, Lietuvā un citos Eiropas Savienības reģionos.
Ekonomikas ministrija 2024.gada nogalē iesniedza Eiropas Komisijā notifikāciju par ALTUM darbības uzsākšanu hipotekārajā kreditēšanā tirgus segmentos, kur atbilstoši Latvijas Bankas pētījumam hipotekārā kreditēšana ir būtiski zemākos apjomos, un šie segmenti ir ārpus Rīgas un Pierīgas. Programmas uzsākšanai ALTUM saņēma Eiropas Komisijas saskaņojumu, grozot Altum dibināšanas lēmumu, kā arī Patērētāju tiesību aizsardzības centra licenci. Programma tika atklāta 2025.gada 29.oktobrī. Kopš programmas atklāšanas līdz 2025.gada beigām apstiprināti pieteikumi par 0.9 milj. eiro.
Turpinot īstenot Altum darbības efektivitātes paaugstināšanu un automatizācijas procesa ietvaros ieviesto centralizēto mazo aizdevumu (summā līdz 100 tūkst. eiro) pieteikumu izskatīšanu, Altum kopš 2024.gada sākuma palielināja aizdevuma summas limitu centralizēti attālinātajā izvērtēšanā no 50 tūkst. eiro uz 100 tūkst. eiro, paralēli ieviešot arī skoringa sistēmu mazo aizdevumu segmentā ar mērķi panākt pieteikumu izskatīšanas termiņu būtisku samazināšanu salīdzinājumā ar vidējiem rādītājiem iepriekšējos gados. 2025.gada 12 mēnešos centralizēti attālinātajā izvērtēšanā apstiprināti 866 projekti 27 milj. eiro apmērā, kas veido 41% no visu apstiprināto aizdevumu darījumu skaita šajā periodā (vidēji 2024.gadā: 40%). Noraidīto pieteikumu īpatsvars 2025.gada 12 mēnešos sastāda vidēji 23% no saņemtajiem pieteikumiem. Vidējais piešķirto darījumu apjoms 2025.gadā ir saglabājies 2024.gada līmenī: 31 tūkst. eiro. Šāds vidējais darījumu apjoms ir ņemot vērā, ka 30 % no kopējā piešķirto darījumu apjoma ir līdz 30 tūkst. eiro, ar vidējo darījumu summa 16 tūkst. eiro, kas saistīts ar darījuma būtību, izsniedzot mikro aizdevumus pamatā nelielu iekārtu, tehnikas vai transporta iegādei, kā arī apgrozāmo līdzekļu aizdevumus. Virs 30 tūkst. eiro piešķirto aizdevumu vidējā summa 2025.gadā saglabājās 54 tūkst. eiro, kur ir gan investīciju aizdevumi pamatā tehnikas un iekārtu iegādei, gan darījumi apgrozāmajiem līdzekļiem.
2025.gadā Altum paaugstinot darbības efektivitāti, īstenoja ievērojamas izmaiņas Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas (NILLTF) un sankciju riska pārvaldības sistēmā. Lai palielinātu kapacitāti riska kontroles pasākumu īstenošanai un nodrošinātu efektīvāku riskā balstīto pieeju, daļa klientu riska novērtēšanas darbību tika deleģēta klientu apkalpošanas pirmajai līnijai.
Tādējādi centralizēti, Risku vadības departamentā, tika saglabāts augstas kompetences NILLTF un sankciju riska specializācijas centrs, kas koncentrējas uz sarežģītāko klientu un atbalsta saņēmēju saistīto grupu risku analīzi un metodoloģijas attīstību. Savukārt zemāka riska profilu klientu izvērtēšana tiek veikta pirmajā aizsardzības līnijā, būtiski palielinot operacionālo efektivitāti un uzlabojot kontroles mehānismu izpildes ātrumu.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Vadības ziņojums
11
Vadības ziņojums (turpinājums)
Jaunie produkti un darbības efektivitātes paaugstināšana (turpinājums)
2024.gadā Altum uzsāka procesu modernizācijas projektu “ATOMS”, kura ietvaros ievieš jaunu pamata klientu attiecību vadības (CRM) sistēmu, lai veidotu Altum kā mūsdienīgu, uz klientu orientētu attīstības finanšu institūciju. ATOMS projekta galvenie mērķi ir:
klientu pieredzes uzlabošana, nodrošinot, ka pieteikšanās Altum atbalstam un tā noformēšana ir vienkārša, ātra un saprotama;
darbinieku pieredzes uzlabošana, nodrošinot, ka darbinieku laiks tiek patērēts augstas pievienotās vērtības darbībām.
Projekta ietvaros 2025.gadā ir īstenoti vairāki būtiski stratēģiskie iniciatīvu virzieni, kas mērķtiecīgi uzlabo klientu pieredzi, digitalizē galvenos procesus un stiprina organizācijas operacionālo efektivitāti, t.sk.:
ieviesta vienota klientu apkalpošana, ar mūsdienīgām prasībām atbilstošu kontakta centru ar attālinātās autentificēšanas iespējām, izmantojot Smart-ID un e-Paraksts mobile;
ieviesta jaunā CRM pamatdarbības sistēma, kas ļauj vienkopus apkopot datus par klientu jeb klients 360;
izstrādāts jauns MVU procesa dizains, fokusējoties gan uz klienta ceļu (customer journey), gan uz darbinieku pieredzi (employee experience), nodrošinot līdzsvaru starp klientam vērtīgu pakalpojumu un efektīvu iekšējo darbu, samazinot manuālos soļus un riskus.
Kopumā 2025.gadā paveiktais būtiski stiprina organizācijas digitālo briedumu, uzlabo klientu un darbinieku pieredzi, kā arī rada stabilu pamatu turpmākai procesu automatizācijai un biznesa attīstībai. Plānots, ka 2026.gadā tiks noslēgta 2025.gadā uzsāktā klientu apkalpošanas un darījumu apstrādes sistēmu nomaiņa, ieviešot attālinātas identifikācijas iespējas, pilnveidojot datu apmaiņu starp Altum un ārējiem datu piegādātājiem, kā arī iekšēji starp ALTUM sistēmām. Klientu pieredzes birokrātijas mazināšanai tiks ieviest MKV deklarācijas risinājums, nodrošinot pamatu ilgtspējīgam un standartizētam risinājumam nākotnē.
Lai sagatavotos Eiropas Savienības InvestEU programmas ieviešanai, Altum sadarbībā ar atlasīto neatkarīgo auditoru veica Altum atbilstības novērtējums (Pillar Assessment). Atbilstības novērtējums ir priekšnosacījums, lai Altum varētu pieteikties InvestEU ieviešanas partnera lomai un nākotnē – arī sadarbības partnera lomai ES fondu ieviešanā, tādējādi palielinot jaunu specializētu un piemērotu finanšu instrumentu piedāvājumu Latvijas uzņēmumiem. Novērtējuma pirmais posms pabeigts 2023.gada beigās, iesniedzot Eiropas Komisijai ziņojuma projektu. Pēc ziņojuma projekta saskaņošanas ar Eiropas Komisiju ir identificētas būtiskākās rekomendācijas. Rekomendāciju novēršana ir noslēgusies, par ko saņemts atkārtots neatkarīgu auditoru novērtējums. 2025.gadā ziņojums nosūtīts Eiropas Komisijai izskatīšanai un atzinumu sniegšanai. Eiropas Komisija, pamatojoties uz Altum sniegto informāciju un auditoru atzinumu, guvusi pietiekamu pārliecību par rekomendāciju ieviešanu, notiek novērtējuma slēgšana. Lēmums par pieteikuma InvestEU ieviešanas partnera lomai iesniegšanu vēl nav pieņemts.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Vadības ziņojums
12
Vadības ziņojums (turpinājums)
Reitings
Starptautiskā kredītreitingu aģentūra Moody's Ratings (“Moody’s”) 2025.gada 28.janvārī pārapstiprināja Altum ilgtermiņa kredītreitingu Baa1 ar stabilu perspektīvas novērtējumu. Kredītreitings ir tādā pat līmenī, kāds tika apstiprināts 2024.gada 2.februārī. Arī īstermiņa reitings ir apstiprināts tādā pat līmenī P-2. Altum kredītreitinga novērtējums veikts balstoties uz Moody’s 2024.gada jūlija Finanšu institūciju metodiku (Finance Companies Methodology), savukārt 2026.gada 30.janvārī Moody’s publicēja Altum aktualizēto kredītspējas novērtējumu. Altum ilgtermiņa kredītreitings Baa1 ir viens no augstākajiem Latvijas kapitālsabiedrībām piešķirtajiem un ir nemainīgi augsts kopš 2017.gada.
Augstais kredītreitings stiprina ALTUM spēju īstenot ilgtermiņa stratēģiju finansējuma piesaistei, gan regulāri emitējot obligācijas regulētajos kapitāla tirgos, gan piesaistot finansējumu no starptautiskajām finanšu institūcijām.
2025.gada 23.maijā, Attīstības finanšu institūcija Altum veiksmīgi realizēja 5 gadu obligāciju izvietošanu par kopējo summu 70 miljoni eiro, kas ir līdz šim lielākais Sabiedrības obligāciju emisijas apjoms. Kopumā obligāciju piedāvājumā piedalījās 18 institucionālie investori, tostarp Ziemeļu investīciju banka. Izsniegtā apjoma sadalījums bija šāds: 69% - aktīvu pārvaldības fondiem, 14% Ziemeļu investīciju bankai, 13% Baltijas bankām un 4% apdrošināšanas kompānijām. Ģeogrāfiski 43% obligāciju tika piešķirti Latvijas investoriem, 32% – Lietuvas, 11% – Igaunijas un 14% – Somijas investoriem. Obligāciju ienesīguma līmenis – 3,576%.
Risku vadība
Altum efektīvas un ilgtspējīgas darbības nodrošināšanai ir izveidota visaptveroša Risku vadības sistēma, kas paredz proaktīvu risku identificēšanu, novērtēšanu un mazināšanu, kā arī savlaicīgu korektīvo pasākumu īstenošanu. Uzņemoties riskus, Altum ievēro piesardzības principu un nodrošina spēju ilgtermiņā pildīt uzņēmumam noteiktos mērķus un funkcijas.
Risku pārvaldībā Altum izmanto kvalitatīvas un kvantitatīvas metodes, instrumentus, kā arī nosaka riska limitus un kontroles mehānismus, kuri aptver visus būtiskos identificētos riskus. Risku vadības metožu izvēle tiek veikta, ņemot vērā konkrētā riska būtiskumu un tā materiālo ietekmi uz Altum darbību un finanšu stabilitāti.
Ņemot vērā Altum darbību paaugstināta riska jomās, īstenojot valsts atbalsta programmas, Altum 2025.gada 31.decembrī ir izveidots riska segums 375 milj. eiro apmērā (2024.gada 31.decembrī: 310 milj. eiro), kas pieejams atbalsta programmu sagaidāmo kredītzaudējumu segumam. Sagaidāmie kredītzaudējumi tiek aplēsti pirms attiecīgās atbalsta programmas ieviešanas un daļa no publiskā finansējuma, kas tiek saņemts attiecīgās atbalsta programmas ietvaros sagaidāmo kredītzaudējumu segumam, tiek novirzīts riska segumam. Riska segumu veido riska seguma rezerves un portfeļa zaudējumu rezerves (speciālais rezerves kapitāls) kopsumma, no kuras atskaitīti izveidotie uzkrājumi sagaidāmo kredītzaudējumu segšanai.
Ģeopolitiskie riski
Turpinoties ģeopolitiskajai spriedzei un ar to saistītajai ekonomiskajai nenoteiktībai, Altum konsekventi ievēro risku pārvaldības politikās noteiktos ierobežojumus attiecībā uz sadarbību ar Krievijas Federāciju un Baltkrievijas Republiku. No 2022.gada novembra aizdevumi juridiskām personām, ja to faktiskie īpašnieki vai amatpersonas ir Krievijas vai Baltkrievijas pilsoņi, tika atteikti, veicot atsevišķu izvērtējumu, izņemot gadījumus, kad šo valstu pārstāvjiem kapitāldaļu īpatsvars bija līdz 10%. No 2026.gada sākuma šī pieeja tiek pastiprināta līdz nulles tolerances līmenim, liedzot Krievijas iedzīvotājiem saņemt atbalstu. Sabiedrība nodrošina nepārtrauktu starptautisko un nacionālo sankciju režīmu monitoringu un savlaicīgu nepieciešamo kontroles pasākumu veikšanu.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Vadības ziņojums
13
Vadības ziņojums (turpinājums)
Ieguldījums ilgtspējā
Finanšu nozarei ir izšķiroša nozīme Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā, tostarp pārejā uz klimatneitrālu, klimatnoturīgu, resursefektīvu un taisnīgu ekonomiku. Ilgtspēja ir galvenā Altum uzņēmējdarbības un stratēģijas daļa, un tā kļuvusi par svarīgu stratēģisko virzītājspēku banku nozarē, kā arī attīstības finanšu institūcijām Eiropā. Altum uzņemas atbildību par savas ikdienas darbības ilgtermiņa ekonomisko, vides un sociālo ietekmi un pastāvīgi strādā, lai ar pieņemtajiem ieguldījuma lēmumiem, veidojot portfeli, sekmētu ilgtspējīgu attīstību, neradītu nelabvēlīgu ietekmi uz ilgtspējas faktoriem un sniegtu pozitīvu ieguldījumu uzņēmumu transformācijā uz ilgtspējīgu ekonomiku un veicinātu rīkoties atbildīgi savā uzņēmējdarbībā.
Lai sekmētu uzņēmumu veiksmīgu pāreju uz zemoglekļa ekonomiku - mazināt sava produkta vai pakalpojuma dzīves cikla CO 2 pēdu, pielāgoties piegādes ķēžu prasībām attiecībā uz ESG mājas darbiem, stiprināt pielāgošanos klimata fizisko risku radītajai ietekmei, jau 2023.gada vasarā MVU segmentā tika ieviests īpašs “pāreju sekmējošā finansējuma” produkts. Savukārt lauksaimniecības nozarei šis “pārejas finansējuma” produkts pieejams tagad ar 2025.gada novembri, noslēdzoties aktīvam ieviešanas posmam 2025.gada laikā gan saistībā ar produkta izstrādi lauksaimniekiem, gan vienotas Eiropas finanšu sektorā aprobētas metodoloģijas ilgtspējīgu projektu identificēšanai ieviešanas visās Altum aizdevumu programmās MVU/Midcap un Lauksaimnieku segmentiem. Jauno darījumu apjomu pozitīvi ietekmē jau kopš 2023.gada rudens piešķirtais papildus stimuls - atlaide ilgtspējīgu projektu finansējuma cenai, kas sākotnēji tiek piemērota 18 mēnešu laikā no aizdevuma piešķišanas brīža. Ar 2025.gada novembri visiem ilgtspējīgiem aizdevumu projektiem (aizdevumiem bez kapitāla atlaides) gan MVU, gan Lauksaimnieku segmentos, kas atbilst Eiropas Investīciju Bankas “zaļo projektu” rīka ietvaram (“EIB green checker”), ir pieejama atlaide finansējuma cenai visa aizdevuma laikā.
Ņemot vērā 2023.gadā veiktās ESG risku būtiskuma analīzes rezultātus, izstrādājot Altum vidēja termiņa stratēģiju 2025. – 2027.gadam tika integrēti ilgtspējas aspekti (i) gan kreditēšanas jomā, liekot akcentu uz pārejas finansējumu un produktiem dažādos segmentos, lai palīdzētu uzņēmumiem transformēties, gan (ii) risku pārvaldības jomā. Ievērojot stratēģijas dokumentu hierarhiju, Altum Ilgtspējas stratēģija izvērsīs Altum stratēģijā 2025.-2027.gadam jau noteiktos virzienus –finansējums pārejai uz zema oglekļa ekonomiku un virzība uz oglekļa neitralitāti. Altum ir izvirzījis mērķi mazināt finansētā portfeļa CO 2 emisijas, finansēt noteiktus segmentus ilgtspējīgu projektu īstenošanai. Altum fokusēsies uz finansējumu tādiem projektiem, kas paredzēti energoefektivitātes uzlabošanai gan uzņēmumiem, gan dzīvojamām ēkām, atjaunīgo energoresursu izmantošanai un to infrastruktūrai, zaļām ēkām, ilgtspējīgam transportam, aprites ekonomikas projektiem un pārejai uz zema oglekļa ekonomiku. Altum plāno paplašināt atbalstu un finansējumu šo nozaru piegādes ķēdes partneriem, lai veicinātu kopējo uzņēmumu produktu un sniegto pakalpojumu dekarbonizāciju visā piegādes ķēdē. Tāpat Altum atbalstīs projektus, kas veicina labklājības izaugsmi, labi funkcionējošu un produktīvu sabiedrību (zemas īres namu būvniecība, daudzdzīvokļu ēku energoefektivitāte, sociālā uzņēmējdarbība).
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Vadības ziņojums
14
Vadības ziņojums (turpinājums)
Ieguldījums ilgtspējā (turpinājums)
ALTUM izsniegto aizdevumu apjoms, kas sekmē ESG mērķu vides un sociālo aspektu sasniegšanu, 2023 - 2025.
Ņemot vērā kopējo jauno aizdevumu apjoma pieaugumu 2025.gadā salīdzinot ar 2024.gadu (+70 milj. eiro), ļoti atzīstami vērtējams izsniegto aizdevuma apjoms projektiem, kas sekmē vides mērķu sasniegšanu, 30% apmērā (2024: 23%) no kopējiem izsniegtajiem aizdevumiem 2025.gada laikā.
Izsniegtie ilgtspējas aizdevumi MVU segmentā sastāda 39 milj. eiro (2024: 36 milj. eiro) – izteikti energoefektivitātes un atjaunīgo energo resursu sektoros, jo īpaši 2025.gadā akcentējami enerģijas uzkrāšanas infrastruktūras projekti un attiecīgi mazāk zaļo ēku un ilgtspējīga transporta sektoros. Izsniegtie aizdevumu apjomi ilgtspējas projektiem 2025.gadā ir līdzīgi salīdzinot starp ANM finansējuma un cita finansējuma programmām.
Savukārt Privātpersonu segmentā izsniegto aizdevumu apjoms projektiem, kas sekmē vides mērķu sasniegšanu, sastāda 48 milj. eiro apmērā (2024: 14 milj. eiro), ko veido aizdevumi daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes uzlabošanai. Ļoti būtisko izsniegto apjoma pieaugumu salīdzinot ar 2024.gadu (+34 milj. eiro) ietekmē gan ANM DME programma, kas sasniegusi izsniegšanas apjomus pilnā apmērā, kā arī lielais pieprasījums 2025.gada pavasarī atvērtajai DME 3 programmai rezultējoties izsniegtajos apjomos jau 2025.gada nogalē.
Savukārt izsniegto aizdevumu apjoms projektiem, kas sekmē sociālo mērķu sasniegšanu, apjoma pieaugumu 2025.gadā +26 milj. (2024: +4 milj. eiro) apmērā veidoja Privātpersonu segmenta ANM zemas īres mājokļu programma (+21 milj. eiro), jaunā hipotekārās kreditēšanas reģionos programma, kā arī mazo uzņēmumu aktīvāka kreditēšana reģionos (+5 milj. eiro). Jāatzīmē, ka zemas īres mājokļi, kur izsniegtais apjoms 2025.gadā sastāda 26.6 milj. eiro, gan sekmē sociālo mērķu sasniegšanu, gan atbilst gandrīz nulles enerģijas patēriņa ēkām (kas atbilst A klases ēkām) un kā tādas ir atbilstošas zaļo ēku sektoram.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Vadības ziņojums
15
Vadības ziņojums (turpinājums)
Ieguldījums ilgtspējā (turpinājums)
Kopumā 2025.gadā ALTUM finansēto jauno projektu, kas sekmē vides mērķu sasniegšanu, kopējais ieguldījums CO 2 samazinājumā sasniegs 21.4 tūkst. (2024: 15.3 tūkst.) tonnas CO 2 e gadā. Gandrīz pusi (47%) no šī apjoma veido enerģijas uzkrāšanas infrastruktūras projekti. Pateicoties tam atjaunīgo energoresursu sektora jauno projektu kopējais ieguldījums CO 2 samazinājumā veido 73% no kopējās pozitīvās ietekmes, savukārt energoefektivitātes sektora projekti – 27%. MVU segmenta projektu kopējais ieguldījums CO 2 samazinājumā sasniegs 649 (2024: 422) tonnas CO 2 e gadā uz vienu ieguldīto milj. eiro. Savukārt Privātpersonu segmentā tas sasniegs tikai 21 (2024: 25) tonnu CO 2 e samazinājumu gadā uz vienu ieguldīto milj. eiro, lai arī sagaidāmais primārās enerģijas samazinājums projektos sasniegs 30%. Tas skaidrojams ar lielāku ieguldījuma apjomu projektā, kā arī aprēķinā iekļautās būtiski zemākas CO 2 e pēdas siltumenerģijas piegādātāju enerģijai - acīmredzams uzlabojums, kas veikts pēdējo gadu laikā siltumenerģijas ražošanas risinājumu nomaiņai ar pozitīvāku ietekmi uz vidi. Jāatzīmē, ka MVU zaļo ēku CO 2 samazinājums netiek aprēķināts, tādejādi šādu projektu pozitīvais ieguldījums ilgtspējā ir vērtējams vēl papildus.
2025.gada jauno darījumu rezultātā
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Vadības ziņojums
16
Vadības ziņojums (turpinājums)
Nākotnes perspektīva
2026.gadā Altum plāno nodrošināt portfeļa pieaugumu un efektīvu darbību, turpinot valsts atbalsta programmas, kā arī uzsākot jaunas.
Ekonomikas ministrija, kā politikas veidotājs virza iniciatīvu par jaunu fondu “Izaugsmei un aizsardzībai” sadarbībā ar privātiem fondu pārvaldniekiem, kura plānotais apjoms būs 100 miljoni eiro ar iespēju to palielināt. Fonda mērķis ir veicināt Latvijas uzņēmumu attīstību, inovācijas un ekonomikas noturību, ieguldot akciju kapitālā Latvijas uzņēmumos, tostarp aizsardzības nozares uzņēmumos un infrastruktūras un publiskās privātās partnerības projektos.
Tāpat izstrādes procesā ir atbalsta programma “ReARM” rūpniecisko spēju uzlabošanai. Tas būs atbalsts militāru vai divējāda lietojuma produktu ieviešanai un komercializācijai, tai skaitā ar projekta ieviešanu saistītās infrastruktūras izbūvei.
Reinis Bērziņš
Valdes priekšsēdētājs
ŠIS DOKUMENTS IR ELEKTRONISKI PARAKSTĪTS AR DROŠU ELEKTRONISKO PARAKSTU UN SATUR LAIKA ZĪMOGU
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Informācija par padomi un valdi
17
Informācija par padomi un valdi
Padome
Vārds, uzvārds
Ieņemamais amats
Iecelšanas datums
Amata pilnvaru termiņa beigu datums
Ieva Jansone-Buka
Padomes priekšsēdētāja
01.09.2025.
uz laiku 1
Ilze Lore
Padomes locekle
02.09.2025.
uz laiku 1
Krišjānis Znotiņš
Padomes loceklis
01.05.2024.
30.04.2027.
Līga Kļaviņa
Padomes priekšsēdētāja
27.12.2022.
31.08.2025.
Ansis Grasmanis
Padomes loceklis
01.05.2024.
01.09.2025.
1 uz laiku, līdz tiks atlasīts kandidāts Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā noteiktajā kārtībā.
Līga Kļaviņa ar 2025.gada 31.augustu beidza pildīt ALTUM padomes priekšsēdētājas pienākumus.
Ieva Jansone–Buka iecelta ALTUM pagaidu padomes priekšsēdētājas amatā ar 2025.gada 1.septembri
Ansis Grasmanis 2025.gada 1.septembrī beidza pildīt ALTUM padomes locekļa pienākumus.
Ar 2025.gada 2.septembri Ilze Lore ir iecelta ALTUM pagaidu padomes locekles amatā.
Valde
Vārds, uzvārds
Ieņemamais amats
Iecelšanas datums
Amata pilnvaru termiņa
beigu datums
Reinis Bērziņš
Valdes priekšsēdētājs
27.05.2024.
06.11.2028.
Jēkabs Krieviņš
Valdes loceklis
27.05.2024.
26.05.2027.
Inese Zīle
Valdes locekle
27.05.2024.
26.05.2027.
Ieva Jansone-Buka
Valdes locekle
18.03.2024.
05.06.2025.
Juris Jansons
Valdes loceklis
09.01.2023.
08.01.2026.
2025.gada 5.jūnijā Ieva Jansone-Buka atstāja AS “Attīstības finanšu institūcija Altum” valdes locekles amatu.
2026.gada 8.janvārī Juris Jansons atstāja AS “Attīstības finanšu institūcija Altum” valdes locekļa amatu.
Ar 2025.gada 7.novembri līdz 2028.gada 6.novembri m par valdes priekšsēdētaju pārapstiprinā ts Reinis Bērziņš
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Paziņojums par vadības atbildību
18
Paziņojums par vadības atbildību
AS “Attīstības finanšu institūcija Altum” (turpmāk tekstā – Sabiedrība) Valde (turpmāk tekstā - Vadība) ir atbildīga par Sabiedrības finanšu pārskatu sagatavošanu, kā arī par informāciju, kas ir pievienota Citos pielikumos gada pārskatam.
Finanšu pārskati un to pielikumi, kas ir iekļauti no 23. līdz 126.lappusei, ir sagatavoti, balstoties uz pirmdokumentiem un sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Sabiedrības finanšu stāvokli 2025.gada 31.decembrī, un tās darbības rezultātiem, izmaiņām pašu kapitālā un naudas plūsmām par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī.
Iepriekšminētie finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar Eiropas Savienībā apstiprinātajiem SFPS Grāmatvedības standartiem, pamatojoties uz uzņēmējdarbības turpināšanas principu. Vadības lēmumi un pieņēmumi attiecībā uz šo pārskatu sagatavošanu ir bijuši piesardzīgi un saprātīgi.
Vadība ir atbildīga par atbilstošas grāmatvedības uzskaites nodrošināšanu, Sabiedrības aktīvu saglabāšanu, kā arī par krāpšanas un citas negodīgas rīcības atklāšanu un novēršanu. Vadība ir arī atbildīga par Sabiedrības darba vadīšanu saskaņā ar Latvijas Republikas Attīstības finanšu institūcijas likumu, citiem Latvijas Republikas likumiem, kā arī Eiropas Savienības regulām, kas ir piemērojamas Sabiedrībai.
Reinis Bērziņš
Valdes priekšsēdētājs
ŠIS DOKUMENTS IR ELEKTRONISKI PARAKSTĪTS AR DROŠU ELEKTRONISKO PARAKSTU UN SATUR LAIKA ZĪMOGU
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Visaptverošo ienākumu pārskats
19
Visaptverošo ienākumu pārskats
visas summas ir tūkstošos eiro
Pielikumi
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
Procentu ieņēmumi pēc efektīvās procentu likmes
5
30 881
32 036
Citi procentu un līdzīgi ieņēmumi
6
10 350
8 134
Procentu izdevumi
7
(21 205)
(17 144)
Neto procentu ieņēmumi
20 026
23 026
Ieņēmumi par valsts atbalsta programmu īstenošanu
8
10 496
7 926
Kompensējamie izdevumi par valsts atbalsta programmu īstenošanu
9
(10 030)
(7 478)
Neto ieņēmumi par VAP īstenošanu
466
448
Peļņa / (zaudējumi) no darījumiem ar vērtspapīriem un ārvalstu valūtu
10
(7)
6
Peļņas daļa no ieguldījumiem asociētajos uzņēmumos un pārējos ieguldījumos
11
6 570
9 028
(Zaudējumi), no kuriem atskaitīti zaudējumi no saistībām patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņā vai zaudējumos
12
(2 686)
(1 230)
Neto peļņa / (zaudējumi) no aizdevumiem, kas novērtēti patiesajā vērtībā
13
7 465
(7 465)
Citi ieņēmumi
14
8 339
8 188
Citi izdevumi
15
(1 288)
(1 203)
Pamatdarbības ienākumi pirms pamatdarbības izdevumiem
38 885
30 798
Personāla izmaksas
17
(5 522)
(5 345)
Administratīvie izdevumi
18
(1 013)
(1 107)
Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu nolietojums
(759)
(731)
Sagaidāmie kredītzaudējumi, neto
16
491
5 048
Peļņa pirms uzņēmumu ienākuma nodokļa
32 082
28 663
Pārskata perioda peļņa
32 082
28 663
Citi visaptverošie (zaudējumi)/ienākumi:
(400)
2 772
Posteņi, kas nākamajos periodos pārklasificējami peļņā vai zaudējumos
Neto (zaudējumi)/ienākumi no finanšu aktīviem, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu citos visaptverošos ienākumos
(400)
2 772
Kopā pārskata perioda visaptverošie ienākumi
31 682
31 435
Pielikumi no 23. līdz 126.lapai ir neatņemama šo finanšu pārskatu sastāvdaļa.
Reinis Bērziņš
Valdes priekšsēdētājs
Rudīte Bērziņa
Galvenā grāmatvede
ŠIS DOKUMENTS IR ELEKTRONISKI PARAKSTĪTS AR DROŠU ELEKTRONISKO PARAKSTU UN SATUR LAIKA ZĪMOGU
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu stāvokļa pārskats
20
Finanšu stāvokļa pārskats
visas summas ir tūkstošos eiro
Pielikumi
31.12.2025.
31.12.2024.
Aktīvi
Prasības pret citām kredītiestādēm un Valsts kasi
19
839 708
627 769
t.sk. nauda un naudas ekvivalenti
678 860
455 715
Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu citos visaptverošajos ienākumos - ieguldījumu vērtspapīri
20
130 859
183 572
Amortizētajā vērtībā novērtētie finanšu aktīvi:
Aizdevumi
21
438 864
412 249
Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu peļņā vai zaudējumos - aizdevumi ar kapitāla atlaidi
22
79 277
24 971
Granti
23
4 241
3 128
Nākamo periodu izdevumi
30
479
522
Uzkrātie ieņēmumi
31
8 347
723
Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos
24
63 867
72 227
Pārējie ieguldījumi
25
34 228
29 043
Ieguldījuma īpašumi
26
120 819
92 976
Pamatlīdzekļi
28
4 251
4 287
Nemateriālie aktīvi
27
2 398
946
Pārējie aktīvi
29
2 708
2 937
Kopā aktīvi
1 730 046
1 455 350
Saistības
Saistības pret kredītiestādēm
32
23 225
40 366
Saistības pret vispārējām valdībām
33
262 894
207 634
Amortizētajā vērtībā novērtētās finanšu saistības - emitētie parāda vērtspapīri
40
91 404
65 491
Nākamo periodu ieņēmumi
37
7 260
5 439
Uzkrātie izdevumi
36
1 013
785
Finanšu garantiju līgumu saistības
34
53 620
49 262
Sagaidāmie kredītzaudējumi ārpusbilances saistībām
38
1 629
609
Atbalsta programmu finansējums
39
839 469
664 256
Pārējās saistības
35
3 795
5 453
Kopā saistības
1 284 309
1 039 295
Kapitāls un rezerves
Akciju kapitāls
41
211 033
211 033
Rezerves
42
200 528
173 865
Finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu pārējos visaptverošajos ienākumos pārvērtēšanas rezerve
44
2 094
2 494
Uzkrātā peļņa
32 082
28 663
Kopā kapitāls un rezerves
445 737
416 055
Kopā saistības un kapitāls
1 730 046
1 455 350
Pielikumi no 23. līdz 126.lapai ir neatņemama šo finanšu pārskatu sastāvdaļa.
Reinis Bērziņš
Valdes priekšsēdētājs
Rudīte Bērziņa
Galvenā grāmatvede
ŠIS DOKUMENTS IR ELEKTRONISKI PARAKSTĪTS AR DROŠU ELEKTRONISKO PARAKSTU UN SATUR LAIKA ZĪMOGU
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Kapitāla un rezervju izmaiņu pārskats
21
Kapitāla un rezervju izmaiņu pārskats
visas summas ir tūkstošos eiro
Akciju kapitāls
Rezerves
Finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu pārējos ienākumos pārvērtēšanas rezerve
Nesadalītā peļņa
Kapitāls un rezerves kopā
Specifiskās rezerves
Vispārējais rezerves kapitāls
Pārējās specifiskās rezerves- Starpība, kas atzīta reorganizācijas rezervē
2024.gada 1.janvārī
204 862
125 629
57 265
(15 935)
(278)
17 810
389 353
Pārskata perioda peļņa
-
-
-
-
-
28 663
28 663
Citi visaptverošie ienākumi
-
-
-
-
2 772
-
2 772
Kopējie visaptverošie ienākumi
-
-
-
-
2 772
28 663
31 435
Pamatkapitāla palielinājums
6 171
-
-
-
-
-
6 171
Rezerves kapitāla palielināšana (42.pielikums)
-
7 384
-
-
-
-
7 384
Rezerves kapitāla samazināšana, palielinot atbalsta programmu finansējumu (42.pielikums)
-
(18 288)
-
-
-
-
(18 288)
2023.gada Sabiedrības peļņas sadale
-
-
17 810
-
-
(17 810)
-
Portfeļa zaudējumu rezerve, kas ir izmantota uzkrājumu segšanai pēc 2023.gada pārskata apstiprināšanas
-
53
(53)
-
-
-
-
2024.gada 31.decembrī
211 033
114 778
75 022
(15 935)
2 494
28 663
416 055
Pārskata perioda peļņa
-
-
-
-
-
32 082
32 082
Citi visaptverošie ienākumi
-
-
-
-
(400)
-
(400)
Kopējie visaptverošie ienākumi
-
-
-
-
(400)
31 470
31 682
Rezerves kapitāla palielināšana (42.pielikums)
-
3 000
-
-
-
-
3 000
Rezerves kapitāla samazināšana, palielinot atbalsta programmu finansējumu (42.pielikums)
-
(5 000)
-
-
-
-
(5 000)
2024.gada Sabiedrības peļņas sadale
-
-
28 663
-
-
(28 663)
-
Portfeļa zaudējumu rezerve, kas ir izmantota uzkrājumu segšanai pēc 2024.gada pārskata apstiprināšanas
-
1 381
(1 381)
-
-
-
-
2025.gada 31.decembrī
211 033
114 159
102 304
(15 935)
2 094
32 082
445 737
Pielikumi no 23. līdz 126.lapai ir neatņemama šo finanšu pārskatu sastāvdaļa.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
22
Naudas plūsmas pārskats
visas summas ir tūkstošos eiro
Pielikumi
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
Nauda un tās ekvivalenti pārskata perioda sākumā
455 715
565 896
Naudas plūsma pamatdarbības rezultātā
Peļņa pirms nodokļiem
32 082
28 663
Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu nolietojums
759
731
Sagaidāmo kredītzaudējumu (samazinājums)
16
(491)
(5 048)
Ieguldījumu īpašumu pārvērtēšana
26
(3 651)
(5 139)
Atbalsta programmu pārvērtēšana
15
(229)
169
Ieguldījumu asociētajos uzņēmumos pārvērtēšana
(1 207)
(5 562)
Pārējie ieguldījumi, pārvērtēšana
24
(2 721)
(2 236)
Aizdevumi ar kapitāla atlaidi, pārvērtēšana
13
(7 465)
7 465
Aprēķinātie procentu ieņēmumi pēc efektīvās procentu likmes
5
(30 881)
(32 036)
Aprēķinātie procentu un līdzīgi ieņēmumi
6
(10 350)
(8 134)
Aprēķinātie procentu izdevumi
7
21 205
17 144
(Peļņa) / zaudējumi no ārvalstu valūtas pārvērtēšanas
10
7
(6)
Naudas un tās ekvivalentu (samazinājums) pamatdarbības rezultātā pirms izmaiņām aktīvos un saistībās
(2 942)
(3 989)
Aizdevumu (palielinājums)
(182 634)
(138 020)
Grantu (palielinājums)
23
(9 024)
(5 722)
Saistību pret kredītiestādēm un vispārējām valdībām pieaugums
32,33
36 082
41 359
Nākamo periodu ieņēmumu un uzkrāto izdevumu (samazinājums)
(528)
(69)
Nākamo periodu izdevumu un uzkrāto ieņēmumu (pieaugums)
30,31
(7 581)
(5 774)
Atbalsta programmu neto finansējuma pieaugums
39
280 189
218 592
Izmaksātas kapitāla atlaides garantijām
(7 754)
(15)
Pārējo aktīvu samazinājums
29
380
1 074
Pārējo saistību (samazinājums)
(2 054)
(662)
Naudas un naudas ekvivalentu palielinājums no pamatdarbības
104 134
106 774
Saņemtie procenti
48 082
38 363
Samaksātie procenti
(8 150)
(9 903)
Pamatdarbības neto naudas plūsma
144 066
135 234
Naudas plūsma ieguldīšanas darbības rezultātā
Ieguldījumu vērtspapīru ar pārvērtēšanu pārējos visaptverošajos ienākumos iegāde
(33 067)
(170 609)
Ieguldījumu vērtspapīru ar pārvērtēšanu pārējos visaptverošajos ienākumos dzēšana
85 767
0
Amortizētajā iegādes vērtībā novērtēto finanšu saistību - emitēto parāda vērtspapīru emisija
40
70 000
0
Amortizētajā iegādes vērtībā novērtēto finanšu saistību - emitēto parāda vērtspapīru dzēšana
40
(45 000)
(20 000)
Termiņnoguldījumu (palielinājums)
19
(305 000)
(170 000)
Termiņnoguldījumu samazinājums
19
315 000
135 000
Pamatlīdzekļu un nemateriālo aktīvu iegāde
27,28
(2 285)
(611)
Ieguldījumu īpašumu iegāde
26
(18 944)
(21 711)
Ieguldījumu īpašumu pārdošana
26
2 505
2 308
Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos, ieguldījums
24
(7 205)
(10 610)
Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos, pārdošana
24
16 772
7 649
Pārējie ieguldījumi, ieguldījums
25
(3 500)
(5 126)
Pārējie ieguldījumi, pārdošana
25
1 036
3 716
Ieguldīšanas darbības neto naudas plūsma
76 079
(249 994)
Naudas plūsma finansēšanas darbības rezultātā
Rezerves kapitāla palielinājums
42
3 000
4 579
Finansēšanas darbības neto naudas plūsma
3 000
4 579
Naudas un tās ekvivalentu palielinājums / (samazinājums)
223 145
(110 181)
Nauda un tās ekvivalenti pārskata perioda beigās
678 860
455 715
Pielikumi no 23. līdz 126.lapai ir neatņemama šo finanšu pārskatu sastāvdaļa.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
23
Finanšu pārskatu apstiprināšana
Šos finanšu pārskatus Sabiedrības Vadība apstiprinājusi 2026.gada 25.martā. Latvijas Republikas Komerclikums, kā arī Attīstības finanšu institūcijas likums nosaka, ka akcionāru sapulcei ir tiesības pieņemt lēmumu par finanšu pārskatu apstiprināšanu.
1 Vispārēja informācija
(1) Informācija par Sabiedrību
Šie finanšu pārskati satur finanšu informāciju par akciju sabiedrību “Attīstības finanšu institūcija Altum” (turpmāk – Sabiedrība).
Salīdzinošā finanšu informācija par finansiālās darbības rezultātiem 2024.gadā ir iekļauta attiecīgi Vispārējo ienākumu pārskatā, Kapitāla un rezervju izmaiņu pārskatā un Naudas plūsmas pārskatā, kā arī attiecīgajos finanšu pārskatu pielikumos.
AS “Attīstības finanšu institūcija Altum” ir Latvijas valstij piederoša kapitālsabiedrība, kas ar atbalsta finanšu instrumentiem - aizdevumiem, garantijām un ieguldījumiem riska kapitāla fondos - nodrošina finanšu resursu pieejamību uzņēmumiem un mājsaimniecībām, jomās, kuras valsts izvirzījusi kā atbalstāmas un svarīgas, tādejādi veicinot tautsaimniecības attīstību un sekmējot privātā kapitāla un finanšu resursu mobilizēšanu. Starptautiskā kredītreitingu aģentūra Moody's Ratings (“Moody’s”) 2025.gada 28.janvārī pārapstiprināja Altum ilgtermiņa kredītreitingu Baa1 ar stabilu perspektīvas novērtējumu. Kredītreitings ir tādā pat līmenī, kāds tika apstiprināts 2024.gada 2.februārī. Arī īstermiņa reitings ir apstiprināts tādā pat līmenī P-2. ALTUM kredītreitinga novērtējums veikts balstoties uz Moody’s 2024.gada jūlija Finanšu institūciju metodiku (Finance Companies Methodology) Altum atsevišķais kredītnovērtējums (standalone assessment) apstiprināts līdzšinējā Baa3 līmenī. Altum ilgtermiņa kredītreitings Baa1 ir viens no augstākajiem Latvijas kapitālsabiedrībām piešķirtajiem un ir nemainīgi augsts kopš 2017.gada.
Akciju sabiedrība “Attīstības finanšu institūcija Altum” ir izveidota 2013.gada 27.decembrī ar Ministru kabineta lēmumu. Sabiedrības dibināšanas mērķis – apvienot trīs iepriekš patstāvīgi darbojošās valsts atbalstu sniedzošas kapitālsabiedrības vienā institūcijā un turpmāk koncentrēt vienuviet valsts resursus finanšu instrumentu valsts atbalsta un attīstības programmu īstenošanai. Sabiedrības darbību regulē tās īpašais likums - Attīstības finanšu institūcijas likums. Sabiedrības statūtus apstiprina Ministru kabinets. Visas Sabiedrības balsstiesīgās akcijas pieder Latvijas valstij. Akciju turētāji ir Attīstības finanšu institūcijas likumā noteiktās ministrijas ar sekojošu akciju turēšanas sadalījumu – Finanšu ministrija 40%, Ekonomikas ministrija – 30%, Zemkopības ministrija – 30%.
Sabiedrība kā finanšu institūcija neveic ar finanšu un kapitāla tirgu saistītu regulētu darbību, tāpēc Sabiedrībai nav saistošas kapitāla pietiekamības prasības. Tomēr Sabiedrība savā darbībā ievēro labāko finanšu un kapitāla tirgus praksi attiecībā uz iekšējo kontroli, risku pārvaldību un darbības atbilstību.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
24
1 Vispārēja informācija (turpinājums)
(1) Informācija par Sabiedrību (turpinājums)
Sabiedrība ir veikusi ieguldījumu alternatīvo ieguldījumu fondā “Altum kapitāla fonds” (Fonds), kas reģistrēts 2020.gada 31.jūlijā. Fonds ir izveidots ar mērķi atbalstīt labi pārvaldītus, perspektīvus lielos uzņēmumus Covid-19 ietekmes pārvarēšanai, kas vīrusa ietekmes rezultātā ir gatavi pielāgot līdzšinējo darbību, mainot biznesa modeli, pielāgojot produktu izstrādi, ieviešot jaunas tehnoloģijas, izejot jaunos eksporta tirgos. Fonda ieguldītais kapitāls tika pilnībā parakstīts 2020.gada 16.septembrī, sasniedzot 100 miljonus eiro, no kuriem lielāko daļu (51.1 miljons eiro jeb 51.1%) veido lielākie privātie pensiju fondi, un 48.9 miljonus eiro veido Sabiedrības ieguldītais publiskais finansējums. Sabiedrība ir arī Fonda pārvaldnieks, kas reģistrēts Finanšu un kapitāla tirgus komisijā 2020.gada 26.maijā.2022.gada 30.jūnijā beidzās ar EK saskaņotais ieguldījumu periods, pēc tā beigām jauni ieguldījumi vairs netika apstiprināti, bet turpinājās ieguldīšana līdz 2022.gada 30.jūnijam apstiprinātajos portfeļuzņēmumos. Fondā iemaksātais kapitālieguldījumu apjoms 2025.gada 31.decembrī sastādīja 40.6 milj. eiro (Sabiedrības daļa 19.9 milj. eiro).
Zemāk norādītie riska kapitāla fondi – asociētie uzņēmumi – tiek klasificēti kā asociētie uzņēmumi, tikai un vienīgi finanšu uzskaites mērķiem.
Nosaukums
Juridiskā adrese
Paaudze
Ieguldījuma % kapitālā
BIFI AIF KS
Lastādijas iela 12/3, Rīga, Latvija, LV-1050
5
84.5
Outlast Fund I AIF, KS
Lastādijas iela 12/3, Rīga, Latvija, LV-1050
5
89.7
FlyCap Privat Debt Fund III AIF KS
Matrožu iela 15A, Rīga, Latvija, LV-1048
5
58.7
KS Overkill Ventures Fund I
Dzirnavu iela 105, Rīga, Latvija, LV-1011
4
100.0
KS Buildit Latvia Pre-Seed Fund
Lastādijas iela 12/3, Rīga, Latvija, LV-1050
4
100.0
KS Commercialization Reactor Pre-seed Fund
Brīvības gatve 300 -9, Rīga, Latvija, LV-1006
4
100.0
KS INEC 1
Vīlandes iela 3 - 7, Rīga, Latvija, LV-1010
4
75.0
KS INEC 2
Vīlandes iela 3 - 7, Rīga, Latvija, LV-1010
4
90.0
KS Overkill Ventures Fund II
Dzirnavu iela 105, Rīga, Latvija, LV-1011
4
80.0
KS Buildit Latvia Seed Fund
Lastādijas iela 12/3, Rīga, Latvija, LV-1050
4
80.0
KS Commercialization Reactor Seed Fund
Brīvības gatve 300 -9, Rīga, Latvija, LV-1006
4
80.0
KS ZGI-4
Roberta Hirša iela 1, Rīga, Latvija, LV-1045
4
60.0
FlyCap Mezzanine Fund II
Matrožu iela 15A, Rīga, Latvija, LV-1048
4
60.0
Likvidējamais KS Baltcap Latvia Venture Capital Fund
Jaunmoku iela 34, Rīga, Latvija, LV-1046
2
66.7
Likvidējamais KS Imprimatur Capital Technology Venture Fund
Ščecinas iela 4, Rīga, Latvija, LV-1014
2
67.0
Likvidējamais KS Imprimatur Capital Seed Fund
Ščecinas iela 4, Rīga, Latvija, LV-1014
2
100.0
KS ZGI-3 (likvidēts 2025.gada 26.novembrī)
Roberta Hirša iela 1, Rīga, Latvija, LV-1045
3
95.2
KS FlyCap investment Fund 1
Matrožu iela 15A, Rīga, Latvija, LV-1048
3
95.2
Likvidējamais KS Expansion Capital Fund 2
Vīlandes iela 3 - 7, Rīga, Latvija, LV-1010
3
95.2
Baltijas MVU sākotnējā publiskā piedāvājuma fonds
Upės str. 21-1, Vilnius, the Republic of Lithuania
40.5
Baltic Innovation Fund
European Investment Fund, 37B, avenue J.F. Kennedy, L-2968 Luxembourg
20.0
KS AIF "Altum kapitāla fonds"
Doma laukums 4, Rīga, LV-1050
48.9
1 KS FlyCap investment Fund darbības termiņš pagarināts līdz 2026.gada 31.decembrim.
2 3.paaudzes fondam Expansion Capital fund darbības termiņš beidzās 2024.gada 31.decembrī. Šobrīd minētajiem fondam notiek likvidācijas process. Fonda likvidācijas procesā fonda pārvaldnieks turpinās atlikušo portfeļa ieguldījumu realizāciju ar iespējami izdevīgākajiem nosacījumiem.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
25
1 Vispārēja informācija (turpinājums)
(1) Informācija par Sabiedrību (turpinājums)
Finanšu uzskaites mērķiem Altum ieguldījumi riska kapitāla fondos tiek klasificēti kā ieguldījumi asociētajos uzņēmumos, izvērtējot būtiskas ietekmes vai kontroles indikatoru esamību, veicot ikgadējo kontroles izvērtējumu saskaņā ar SFPS prasībām.
Īstenojot Altum riska kapitāla 5.paaudzes ieguldījumu programmu, 2024.gadā ir noslēdzies publiskais iepirkums fondu pārvaldnieku atlasei, kur tika izvēlēts viens izaugsmes stadijas fonda pārvaldnieks un trīs pirms-sēklas un sēklas stadijas fondu pārvaldnieki. 2024.gada nogalē un 2025.gada sākumā ir parakstīti līgumi ar fondu pārvaldniekiem, lai uzsāktu fondu izveidi un nodrošinātu citus nepieciešamos nosacījumus fondu darbības uzsākšanai. 2025.gada pirmajā ceturksnī ar pirms-sēklas un sēklas stadijas fonda KS AIF BIFI pārvaldnieku, otrajā ceturksnī ar fonda KS AIF Outlast Fund I pārvaldnieku, savukārt trešajā ceturksnī ar fonda KS AIF FlyCap Private Debt Fund III pārvaldnieku tika parakstīti Parakstīšanās līgumi un fondi ir uzsākuši ieguldījuma darbību. 2025.gada otrajā ceturksnī KS AIF BIFI un trešajā ceturksnī KS AIF Outlast Fund I veica pirmo investīciju.
Pēc būtiskas ietekmes vai kontroles indikatoru sākotnējā izvērtējuma saskaņā ar SFPS prasībām, iespējamās kontroles indikatori pēc būtības ir aizsargājoša tiesību rakstura (jo tiesības laicīgi ierobežotas un var tikt aktivizētas tikai īpašos apstākļos) un tādējādi nav uzskatāmi par kontroles indikatoriem un trīs augstākminētie fondi tiek klasificēti kā asociētie uzņēmumi finanšu uzskaites mērķiem.
2025.gada 22.septembrī Altum parakstīja līgumu ar Baltijas kapitāla tirgus akcelerācijas fonda (Baltic Capital Market Acceleration Fund) pārvaldnieku. Fonds ir pirmā šāda veida iniciatīva Baltijas reģionā, ko kopīgi izveidojušas Altum un ILTE (Lietuva), piesaistot arī privātos investorus. Fonds finansēs mazos un vidējos uzņēmumus, galvenokārt Latvijā un Lietuvā, kuri plāno vērtspapīru kotēšanu Baltijas biržās. Ar 2025.gada 6.novembri fonds ir uzsācis investīciju periodu.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
26
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums
(1) Vispārējās uzrādīšanas pamatprincipi
Sabiedrības finanšu pārskati sagatavoti saskaņā ar Eiropas Savienībā apstiprinātajiem SFPS Grāmatvedības standartiem (SFPS), ņemot vērā uzņēmējdarbības turpināšanas principus. Finanšu pārskatu sastādīšanā, ņemot vērā uzņēmējdarbības turpināšanas principu, vadība ir apsvērusi Sabiedrības finanšu stāvokli, finanšu resursu pieejamību un veikusi ārējo faktoru ietekmes uz Sabiedrības nākotnes darbību analīzi.
Sabiedrības finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar sākotnējo izmaksu metodi, izņemot ieguldījumu vērtspapīrus, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējos visaptverošajos ienākumos, ieguldījumus asociētajās sabiedrībās, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņā vai zaudējumos, ieguldījumu īpašumus, kas novērtēti patiesajā vērtībā, atbalsta programmu finansējumu, kas novērtēts patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņā vai zaudējumos un aizdevumus ar kapitāla atlaidi, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņā vai zaudējumos.
Sagatavojot finanšu pārskatus saskaņā ar SFPS, ir jāizmanto aplēses un pieņēmumi, kas ietekmē finanšu pārskatu datumā uzrādītās aktīvu un saistību summas un informāciju par iespējamiem aktīviem un saistībām, kā arī uzrādītās ieņēmumu un izdevumu summas pārskata periodā. Lai gan šīs aplēses ir balstītas uz vadības labākajām zināšanām par pašreizējiem notikumiem un darbībām, faktiskie rezultāti tomēr var atšķirties no šīm aplēsēm.
Finanšu pārskatos summas ir norādītas tūkstošos eiro, ja vien nav norādīts citādāk. Sabiedrības uzskaites un uzrādīšanas valūta ir eiro (EUR).
(2)Ārvalstu valūtu pārvērtēšana
Pārskata periodā darījumi ārvalstu valūtā tiek pārvērtēti eiro pēc darījuma dienā spēkā esošā Eiropas Centrālās Bankas noteiktā ārvalstu valūtas maiņas kursa. Monetārie aktīvi un pasīvi, kā arī ārpusbilances prasības un saistības ārvalstu valūtās tiek pārvērtētas eiro pēc Eiropas Centrālās Bankas noteiktā ārvalstu valūtu kursa pārskata perioda beigās. Ar ārvalstu valūtu kursu izmaiņām saistītie ienākumi vai zaudējumi tiek iekļauti pārskata perioda peļņas vai zaudējumu aprēķinā.
Nemonetārās pozīcijas, kas tiek vērtētas pēc to iegādes vērtības ārvalstu valūtā, tiek pārvērtētas, izmantojot sākotnējo darījumu datumos noteikto ārvalstu valūtas maiņas kursu. Nemonetārās pozīcijas, kas tiek vērtētas pēc to patiesās vērtības ārvalstu valūtā, tiek pārvērtētas, izmantojot patiesās vērtības noteikšanas datumā noteikto ārvalstu valūtas maiņas kursu. Patiesajā vērtībā novērtēto nemonetāro pozīciju pārvērtēšanas peļņu vai zaudējumus klasificē atbilstoši pozīcijas patiesās vērtības izmaiņu peļņas vai zaudējumu atzīšanai (t.i. pozīciju, kuru patiesās vērtības pieaugums vai zaudējums tiek atzīts visaptverošo ienākumu pārskatā, pārvērtēšanas atšķirības arī tiek atzītas attiecīgi visaptverošo ienākumu pārskatā).
Pielietotie ārvalstu valūtu kursi nozīmīgākajām valūtām pārskata perioda beigās bija šādi:
31.12.2025
31.12.2024
1 EUR = USD 1.175000
1 EUR = USD 1.03890
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
27
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(3)Ieņēmumu un izdevumu atzīšana
Sabiedrības ienākumu un izdevumu uzskaite balstās uz uzkrāšanas principu, t.i., ienākumi un izdevumi, kas attiecas uz pārskata periodu, tiek atspoguļoti visaptverošo ienākumu pārskatā neatkarīgi no to saņemšanas vai maksāšanas datuma.
Procentu ienākumi un izdevumi
Procentu ienākumi un izdevumi tiek atzīti peļņā vai zaudējumos visiem procentus nesošiem instrumentiem, pamatojoties uz uzkrāšanas principu, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi. Efektīvās procentu likmes metode ir finanšu aktīva vai finanšu saistības amortizētās iegādes vērtības aprēķina metode, kas balstīta uz procentu ieņēmumu un izdevumu atzīšanu attiecīgajā periodā. Efektīvā procentu likme paredz, ka nākotnē paredzētie maksājumi vai saņemamā nauda tiek precīzi diskontēti finanšu instrumenta sagaidāmajā dzīves laikā vai, kur nepieciešams, īsākā laika periodā līdz finanšu aktīva vai finanšu saistības neto bilances vērtībai. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, Sabiedrība aplēš naudas plūsmas, balstoties uz finanšu instrumenta līgumā paredzētajiem nosacījumiem (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā nākotnes zaudējumus. Aprēķins ietver visus maksājumus, kas veikti vai saņemti starp līgumslēdzēju pusēm, un ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, tajā skaitā darījuma veikšanas izmaksas un citas prēmijas vai diskontus.
Uzkrātie procenti un rezervēšanas maksa par aizdevumiem tiek atzīti peļņā vai zaudējumos un procentu uzkrāšanai tiek izmantota “30/360” vai “faktiskās dienas/360” dienu uzskaites metode, kas ir atrunāta līgumos ar klientiem.
Attiecībā uz līgumsodiem un nokavējuma procentiem tiek izmantoti šādi principi:
līgumsodi un nokavējuma procenti tiek aprēķināti par katru dienu un tiek uzskaitīti ārpusbilancē (atzīts konkrētā brīdī);
līgumsodi un nokavējuma procenti tiek atzīti peļņā tikai pēc klienta iemaksas (atzīts konkrētā brīdī);
tiek piemērots papildu termiņš (grace days) – t.i., ja klients 3 dienu laikā pēc grafika datuma pilnā apmērā samaksā visu summu, līgumsodi netiek aprēķināti.
Ar aizdevumu izsniegšanu un apkalpošanu saistītie komisijas maksas ienākumi tiek atzīti peļņā vai zaudējumos, ievērojot šādus principus:
aizdevumu noformēšanas un izsniegšanas komisijas kopā ar saistītajām tiešajām izmaksām – visa aizdevuma termiņa laikā;
pārējās komisijas (regulārās mēneša maksas par aizdevuma konta apkalpošanu, nosacījumu maiņa, u.c.) – attiecīgās komisijas iekasēšanas dienā (tiek atzīti noteiktā laika brīdī).
Ar finanšu garantiju un galvojumu izsniegšanu un apkalpošanu saistītie komisijas naudas ienākumi tiek atzīti peļņā vai zaudējumos, ievērojot šādus principus:
komisijas par izsniegtajām finanšu garantijām – atbilstoši 2.pielikuma 4.piezīmes (xxiii) punktā aprakstītajiem principiem (tiek atzīti laika periodā par kuru samaksāts);
pārējās komisijas – attiecīgās komisijas iekasēšanas dienā (tiek atzīti noteiktā laika brīdī).
Ja Riska seguma rezerve vai Portfeļa zaudējumu rezerve sedz kredītriska piecenojumu, tad attiecīgi aizdevumu procenti un ar finanšu garantiju izsniegšanu saistītie komisijas naudas ienākumi no klientiem šādu kredītriska piecenojumu neietver (skatīt 2.pielikuma 15.piezīmes (i) punktu un 39.pielikumu).
Valsts atbalsta programmu pārvaldīšanas maksas
Par daļu no valsts atbalsta programmu ieviešanu un īstenošanu Altum saņem vadības maksu saskaņā ar noslēgtajiem līgumiem par publiskā finansējuma pārvaldīšanu. Vadības maksa ir finansējums no publiskā finansējuma devēja, lai segtu ar valsts atbalsta programmas ieviešanu un īstenošanu saistītos pārvaldības izdevumus, kas daļēji tiek / netiek kompensēti no aizdevumu procentu / garantijas prēmijas ieņēmumiem.
Vadības maksa par noteikto programmu tiek aprēķināta saskaņā ar metodoloģiju, kas atrunāta noslēgtajos līgumos par publisko finansējumu noteiktajām valsts atbalsta programmām.
Vadības maksas aprēķina metodoloģija atšķiras starp valsts atbalsta programmām un to ES plānošanas periodiem. Valsts atbalsta programmām, kas tiek īstenotas jaunā ES plānošanas perioda 2021 – 2027 ietvaros, saskaņā ar noteikto metodoloģiju, saņemtā vadības maksa pārsniedz konkrētā pārskata periodā radušās valsts atbalsta programmu pārvaldības izdevumus, tādējādi daļa no saņemtās vadības maksas tiek atlikta un atzīta ieņēmumos valsts atbalsta programmas īstenošanas periodā, ņemot vērā faktisko noslodzi.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
28
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(4)Finanšu instrumenti - sākotnējā atzīšana un turpmākā novērtēšana
(i)Sākotnējā atzīšana
Finanšu instrumenti patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu peļņā vai zaudējumos (PVPZ) sākotnēji tiek uzskaitīti patiesajā vērtībā. Pārējie finanšu instrumenti tiek sākotnēji uzskaitīti patiesajā vērtībā, kas koriģēta par darījuma izmaksu summu. Patieso vērtību, veicot sākotnējo atzīšanu, vislabāk pamato darījuma cena.
Pēc sākotnējās atzīšanas sagaidāmie kredītzaudējumi (SKZ) tiek atzīti finanšu aktīviem, kas novērtēti amortizētajā iegādes vērtībā (AV), un ieguldījumiem parāda vērtspapīros, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu pārējos visaptverošajos ienākumos (PVCVI), un tie nekavējoties tiek atzīsti finanšu uzskaitē.
Visi finanšu aktīvu pirkšanas un pārdošanas darījumi, kas pieprasa piegādi saskaņā ar pieņemtajiem tirgus principiem (“parastā” pirkšana un pārdošana) tiek uzskaitīti darījuma datumā, kas ir datums, kurā Sabiedrība apņemas piegādāt finanšu aktīvu. Pārējie pirkumi tiek atzīti tad, kad Sabiedrība kļūst par instrumenta līguma nosacījumu līgumslēdzēju pusi.
(ii)Finanšu aktīvi – klasifikācija un turpmākā novērtēšana – novērtēšanas kategorijas
Sabiedrība iedala finanšu aktīvus šādās novērtēšanas kategorijās: PVPZ, PVCVI un AV. Finanšu aktīvu klasifikācija un turpmākā novērtēšana ir atkarīga no Sabiedrības uzņēmējdarbības modeļa saistīto aktīvu portfeļa pārvaldībai un finanšu aktīva naudas plūsmas īpatnībām.
(iii)Finanšu aktīvi – klasifikācija un turpmākā novērtēšana – komercdarbības modelis
Komercdarbības modelis parāda, kā Sabiedrība pārvalda aktīvus, lai radītu naudas plūsmas – atkarībā no tā vai Sabiedrības mērķis ir:
(a)tikai iekasēt līgumiskās naudas plūsmas no aktīviem (“turēti, lai iekasētu līgumiskās naudas plūsmas”,) vai
(b)iekasēt gan līgumiskās naudas plūsmas, gan naudas plūsmas, kas rodas no aktīvu pārdošanas (“turēti, lai iekasētu līgumiskās naudas plūsmas un pārdotu”) vai,
(c)ja nav piemērojams ne (a), ne (b) variants, finanšu aktīvi tiek klasificēti kā daļa no “cita” uzņēmējdarbības modeļa un novērtēti PVPZ.
Komercdarbības modelis tiek noteikts aktīvu grupai (portfeļa līmenī), balstoties uz visiem atbilstošajiem pierādījumiem par darbībām, kuras Sabiedrība uzņemas, lai sasniegtu mērķi, kas izvirzīts vērtējuma datumā pieejamajam portfelim. Faktori, kurus Sabiedrība apsver, nosakot komercdarbības modeli, ietver: portfeļa mērķi un saturu, iepriekšējo pieredzi par attiecīgo aktīvu naudas plūsmu iekasēšanu, risku novērtēšanu un pārvaldību un aktīvu snieguma novērtējumu. Būtiskākos pieņēmumus, uz kuriem Sabiedrība balstās, nosakot savu finanšu aktīvu komercdarbības modeļus, skatīt 2.pielikuma 15.piezīmē.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
29
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(4) Finanšu instrumenti - sākotnējā atzīšana un turpmākā novērtēšana (turpinājums)
(iv)Finanšu aktīvi – klasifikācija un turpmākā novērtēšana – naudas plūsmu iezīmes
Ja komercdarbības modelis paredz turēt aktīvus, lai iekasētu līgumiskās naudas plūsmas, vai turēt līgumiskās naudas plūsmas un pārdot, Sabiedrība izvērtē vai naudas plūsmas ir tikai pamatsummas un procentu maksājumi (VPPM). Nosakot, vai finanšu aktīvu ar iegultajiem atvasinātajiem instrumentiem naudas plūsmas atbilst VPPM iezīmei, tie tiek izvērtēti kopumā. Sagatavojot izvērtējumu, Sabiedrība ņem vērā, vai līgumiskās naudas plūsmas atbilst vienkārša aizdevuma noteikumiem, t.i., procenti iekļauj tikai atlīdzību par kredītrisku, naudas laika vērtību, citus vienkārša aizdevuma riskus un peļņas normu.
Ja līgumiskie noteikumi ievieš riska vai svārstīguma apdraudējumu, kas ir pretrunā ar vienkārša aizdevuma noteikumiem, finanšu aktīvs tiek klasificēts un novērtēts PVPZ. VPPM izvērtējums tiek sagatavots, veicot aktīva sākotnējo atzīšanu, un turpmāk netiek mainīts. Būtiskākos pieņēmumus, uz kuriem Sabiedrība balstās, veicot savu finanšu aktīvu VPPM testu, skatīt 2.pielikuma 15.piezīmē.
(v)Finanšu aktīvi – pārklasifikācija
Finanšu instrumenti tiek pārklasificēti tikai tad, kad pilnībā mainās komercdarbības modelis, kas tiek izmantots portfeļa pārvaldīšanai. Pārklasificēšana tiek piemērota ar nākotnes datumu un stājas spēkā, sākot no pirmā pārskata perioda pēc komercdarbības modeļa maiņas.
(vi)Finanšu aktīvi – uzkrājumi sagaidāmajiem kredītzaudējumiem
Uzkrājumi sagaidāmajiem kredītzaudējumiem tiek atzīti AV un PVCVI klasificētiem finanšu aktīviem. Uzkrājumi sagaidāmajiem kredītzaudējumiem no kredītsaistībām un iespējamām saistībām, kas izriet no finanšu garantiju līgumiem, tiek atzīti kā uzkrājumi vai Finanšu garantiju līgumu saistības. Uzkrājumu veidošanas principi sagaidāmajiem kredītzaudējumiem ārpusbilances posteņiem un iespējamām saistībām ir tādi paši kā principi un metodes, kādas tiek piemērotas bilancē uzskaitītajiem darījumiem.
Uzkrājumi sagaidāmajiem kredītzaudējumiem tiek novērtēti saskaņā ar sagaidāmo kredītzaudējumu modeli. Sagaidāmie kredītzaudējumi (SKZ) ir objektīva un uz varbūtību balstīta summa, kas tiek noteikta, izvērtējot virkni iespējamo galarezultātu un ņemot vērā visu saprātīgo un pamatojamo informāciju, kas ir pieejama bez pārmērīgam izmaksām vai pūlēm pārskata datumā, tajā skaitā pagātnes notikumus, pašreizējos apstākļus un saprātīgas un pamatojamas nākotnes ekonomisko apstākļu prognozes, kas varētu ietekmēt nākotnes naudas plūsmu paredzamo saņemšanu. Šādi kredītzaudējumi tiek novērtēti atkarībā no tā, vai ir bijis ievērojams kredītriska pieaugums kopš instrumenta sākotnējās atzīšanas.
1.posms. Iekļauj finanšu instrumentus, kam nav bijis būtisks kredītriska pieaugums kopš sākotnējās atzīšanas, un tos instrumentus, kuri saskaņā ar Sabiedrības politiku tiek novērtēti kā zema riska instrumenti pārskata datumā.
2.posms. Iekļauj finanšu instrumentus, kuru kredītkvalitāte ir būtiski pasliktinājusies kopš sākotnējās atzīšanas, bet kuriem nav objektīvu aizdevuma vērtības samazināšanās pierādījumu.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
30
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(4) Finanšu instrumenti - sākotnējā atzīšana un turpmākā novērtēšana (turpinājums)
(vi) Finanšu aktīvi – uzkrājumi sagaidāmajiem kredītzaudējumiem (turpinājums)
3.posms. Iekļauj finanšu instrumentus, kuriem pastāv objektīvi pierādījumi par vērtības samazināšanos, piemēram, saistību neizpilde vai citi novērojami notikumi, kas negatīvi ietekmē aktīva paredzamās nākotnes naudas plūsmas.
12 mēnešu SKZ tiek atzīti 1.posma instrumentiem un visa darbības laika SKZ tiek atzīti 2.posma un 3.posma instrumentiem. Visa darbības laika SKZ ir zaudējumi, kas izriet no visiem finanšu instrumenta līguma darbības periodā iespējamajiem saistību neizpildes gadījumiem, bet 12 mēnešu SKZ ir daļa no visa darbības laika SKZ, kas izriet no tiem saistību neizpildes gadījumiem, kas var iestāties 12 mēnešu laikā pēc finanšu pārskata sagatavošanas datuma. Attiecīgi 12 mēnešu SKZ nav tuvāko 12 mēnešu laikā sagaidāmā skaidras naudas nepietiekamība vai kredītzaudējumi no finanšu aktīviem, par kuriem ir izteiktas prognozes, ka tie neizpildīs savas saistības tuvāko 12 mēnešu laikā.
POCI (saīsinājums no angļu valodas “Purchased or originated credit-impaired financial assets”) iekļauj finanšu aktīvus, kas sākotnēji tika iegādāti vai izveidoti ar vērtības samazināšanas pazīmēm. Šādus aktīvus nekad neklasificē pa posmiem, un kredītzaudējumi vienmēr tiek aplēsti visa paredzamā līguma darbības laikā.
(vii)Sagaidāmo kredītzaudējumu noteikšana
Sabiedrība novērtē SKZ attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas ir individuāli nozīmīgi, un grupās attiecībā uz finanšu instrumentiem, kuri nav atsevišķi nozīmīgi un kuriem ir līdzīgas kredītriska pazīmes.
SKZ finanšu instrumentiem, kas tiek vērtēti grupās, aprēķina kā saistību neizpildes varbūtības (“PD”), riska darījuma apmēra (“EAD”) un zaudējumu, iestājoties saistību neizpildei (“LGD”), diskontēto reizinājumu. PD parāda varbūtību, ka aizņēmējs nepildīs savas saistības nākamo 12 mēnešu laikā vai atlikušajā saistību darbības laikā. EAD ir sagaidāmais riska darījuma apmērs saistību neizpildes laikā, ņemot vērā plānotos pamatsummas un procentu maksājumus, kā arī paredzamo turpmāko aizdevumu izsniegšanu. LGD atspoguļo sagaidāmos zaudējumus no riska darījuma saistību neizpildes brīdī, ņemot vērā tādus faktorus kā darījuma partnera raksturlielumus, nodrošinājumu un produkta veidu.
SKZ nosaka, prognozējot PD, LGD un EAD katram nākamajam mēnesim visā paredzamajā darbības laikā. Trīs parametri tiek reizināti kopā un koriģēti ņemot vērā nākotnes informāciju. Tādejādi tiek nodrošināts efektīvs ikmēneša SKZ aprēķins, kas tiek diskontēts līdz pārskata datumam, izmantojot sākotnējo faktisko procentu likmi un sasummēts. Visu mēnešu summa atlikušajā paredzamajā dzīves laikā veido dzīves cikla SKZ un nākamo 12 mēnešu summa - 12 mēnešu SKZ. Sabiedrība izmanto viena scenārija paredzamās naudas plūsmas metodi, kas tiek koriģēta pielietojot alternatīvus makroekonomisko faktoru scenārijus, piemēram, par iekšzemes kopprodukta un nekustamā īpašuma cenu izmaiņām gada griezumā. PD un LGD iegūst no finanšu aktīvu vēsturiskās informācijas, izņemot ieguldījuma vērtspapīriem PVCVI un prasībām pret kredītiestādēm un LR Valsts kasi, dati tiek iegūti no starptautisko kredītreitingu aģentūru publicētās vēsturiskās informācijas par PD un LGD. PD noteikšanai izmanto “Konkrētā brīdī” varbūtības (PD pašreizējos ekonomiskajos apstākļos, pretstatā ekonomikas ciklam neitrālajam “cikla laikā” PD).
Sabiedrība novērtē būtiskus riska darījumus, kuriem ir vērtības samazināšanās pazīmes, atsevišķi, neizmantojot modelētus datus. Uzkrājumi SKZ šādiem riska darījumiem tiek aprēķināti, izmantojot diskontētās paredzamās naudas plūsmas.
(viii)Saistību neizpildes un finanšu aktīvu, kuriem ir samazināta kredītvērtība, definīcija
Saistību neizpilde ir PD un LGD ievades dati, kas ietekmē SKZ novērtēšanu. Finanšu instrumenti, kam ir konstatētas kredītvērtības samazināšanās pazīmes, ir iekļauti 3.posmā vai POCI, ja vērtības samazināšanās pazīmes ir konstatētas finanšu instrumenta atzīšanas brīdī. Saistību neizpilde un kredītvērtības samazināšanās pazīmes finanšu instrumentam iestājas, ja darījuma pamatsummas vai procentu maksājums ir nokavēts par vairāk nekā 90 dienām, ir konstatēta reitinga samazināšanās, kas norāda uz saistību neizpildes pazīmēm, kļūst ticams, ka aizņēmējs sāks bankrota procedūru vai veiks vai ir veicis kāda cita veida finansiāla vai juridiska rakstura reorganizāciju, aizņēmējs ir pasludināts par bankrotējušu vai līdzvērtīgu bankrotējušam, ir veikta darījuma pārstrukturēšana ekonomisku vai juridisku iemeslu dēļ, kas saistīta ar aizņēmēja finansiālajām grūtībām, vai ir sagatavots izvērtējums, kas norāda, ka aizņēmējs, visticamāk, nespēs nokārtot savas saistības, kā paredzēts. Izvērtējot, vai aizņēmējs spēs nokārtot savas saistības, Sabiedrība ņem vērā gan kvalitatīvos, gan kvantitatīvos faktorus, tai skaitā, bet neaprobežojoties ar tā paša aizņēmēja citu saistību termiņa kavējuma statusu vai neveiktu maksājumu, paredzamu bankrotu un finanšu nolīgumu pārkāpumiem. Instrumentu pārstāj uzskatīt par saistības nepildošu vai ar samazinātu kredītvērtību tad, kad visas nokavētās summas ir atmaksātas, ir pietiekami pierādījumi, kas apliecina, ka nākotnes naudas plūsmu nesamaksāšanas risks ir ievērojami samazinājies un nav citu kredītvērtības samazināšanās pazīmju.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
31
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(4) Finanšu instrumenti - sākotnējā atzīšana un turpmākā novērtēšana (turpinājums)
(ix)Kredītriska būtiska palielinājuma kopš sākotnējās atzīšanas noteikšana
Sabiedrība izvērtē kredītriska izmaiņas attiecībā uz katru finanšu instrumentu individuāli. Finanšu instrumentu pārstāj uzskatīt par ievērojamu kredītriska palielinājumu piedzīvojošu, kad nav izpildījies neviens no indikatoriem, kas norāda uz būtisku kredītriska pieaugumu (SICR).
2.posmā ietver finanšu instrumentus, kuru kredītkvalitāte ir būtiski pasliktinājusies kopš to sākotnējās atzīšanas, bet kuriem nav objektīvu vērtības samazināšanās pierādījumu. Sabiedrība nosaka, ka kavējuma dienu statusa vai reitinga izmaiņas ir vieni no galvenajiem būtiska kredītriska palielinājuma noteikšanas rādītājiem: kredītiem un garantijām piemēro 31+ kavēto dienu statusu vai iekšējā kredītreitinga būtisku samazinājumu. Sabiedrība ir pieņēmusi, ka kredītrisks attiecībā uz ieguldījumiem vērtspapīros un prasībām pret citām kredītiestādēm kopš sākotnējās atzīšanas ir būtiski palielinājies, ja to ārējais reitings ekspozīcijas sākotnējās atzīšanas brīdī ir zemāks par A3/A- un reitings ir samazinājies vismaz par divām pakāpēm. Ieguldījumi vērtspapīros un prasības pret kredītiestādēm tiek ietverti 1.posmā, ja to ārējais reitings kopš ekspozīcijas atzīšanas nav samazinājies zemāk par A3/A-, vai to reitings nav samazinājies vismaz par divām pakāpēm pēc ekspozīcijas sākotnējās atzīšanas. Sabiedrība nosaka, ka kredītkvalitātes kritums ir saistīts arī ar izmaiņām kvalitatīvajos kredītriska indikatoros, piemēram, izmaiņas aizņēmēja finanšu rādītājos, līguma nosacījumu pārkāpšana, nozarei specifiskos datos, utt.
(x)Paredzamais darbības laiks
Finanšu instrumenta paredzamais darbības laiks ir būtisks, gan izvērtējot būtisku kredītriska pieaugumu, kur tiek ņemtas vērā saistību neizpildes varbūtības izmaiņas paredzamajā darbības laikā, gan visa darbības laika SKZ novērtēšanā. Paredzamais līguma darbības laiks tiek noteikts saskaņā ar katra līguma termiņu. Nosakot paredzamo darbības laiku, tiek ņemti vērā visi līguma noteikumi, tai skaitā priekšapmaksas un līguma un finansējuma pagarināšanas iespējas, kas ir saistošas Sabiedrībai.
(xi)Līgumu izmaiņas
Ja aizdevuma līguma nosacījumi tiek mainīti, bet tā rezultātā aizdevums netiek izslēgts no uzskaites un atzīts par jaunu, būtisku kredītriska palielinājumus vērtības samazināšanās vajadzībām turpina vērtēt, salīdzinot ar kredītrisku sākotnējās atzīšanas brīdī. Izmaiņas automātiski nenoved pie kredītriska samazinājuma un turpinās visu kvantitatīvo un kvalitatīvo indikatoru izvērtēšana.
(xii)Aplēses
Lai noteiktu SKZ apmēru, Sabiedrība izmanto gan modeļus, gan ekspertu kredītvērtējumu. SKZ aplēšanas process ietver ekspertu vērtējumu, kura apjomu ietekmē modeļa rezultāti, būtiskums un detalizētas informācijas pieejamība. Modelis sniedz vadlīnijas un pārredzamību par to, kā ekonomiskie notikumi varētu ietekmēt finanšu aktīvu vērtības samazināšanos. Eksperta vērtējumu var piemērot modelētajam iznākumam ar mērķi iekļaut modelī tādu faktoru aplēsto ietekmi, kuri modelī nav ņemti vērā. Šādu vērtējuma korekciju SKZ, kuri noteikti saskaņā ar modeli, var piemērot būtiskiem riska darījumiem darījumu partnera līmenī. Par korekcijām lemj attiecīgā komiteja, izmantojot modeļa SKZ kā vadlīnijas.
(xiii)Uzkrājumu SKZ atzīšana
AV novērtētajiem finanšu aktīviem kredītzaudējumu atskaitījumi tiek uzrādīti Sabiedrības finanšu stāvokļa pārskatā kā aktīvu bruto uzskaites vērtības samazinājums.
Attiecībā uz aizdevumu saistībām, grantu saistībām un finanšu garantiju līgumiem, šādi atskaitījumi tiek uzrādīti kā saistības (uzkrājumi) Sabiedrības finanšu stāvokļa pārskatā.
Attiecībā uz parāda instrumentiem, kas novērtēti PVCVI (ieguldījumu vērtspapīri), uzkrājumi SKZ tiek atzīti peļņā vai zaudējumos, un citas izmaiņas bruto uzskaites vērtībā tiek atzītas CVI kā ieņēmumi vai izmaksas.
Norakstīšana samazina finanšu aktīva bruto uzskaites vērtību. Norakstītās summas tiek atzītas tad, kad ir noteikta galīgā zaudējuma summa, kuru veido summa pēc iepriekšējo uzkrājumu izmantošanas. Turpmākā norakstīto summu vai kredītzaudējumu atskaitījumu atgūšana tiek atzīta peļņā vai zaudējumos.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
32
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(4) Finanšu instrumenti - sākotnējā atzīšana un turpmākā novērtēšana (turpinājums)
(xiv)Finanšu aktīvi – norakstīšana
Finanšu aktīvi tiek norakstīti pilnībā vai pa daļām tad, kad Sabiedrība ir izsmēlusi visas praktiskās atgūšanas iespējas un ir secinājusi, ka nav pamata uzskatīt, ka summas tiks atgūtas. Norakstīšana ir izslēgšanas notikums. Sabiedrība var norakstīt finanšu aktīvus, kas joprojām atrodas piedziņas procesā, ja Sabiedrībai ir mērķis atgūt līgumiski piekrītošās summas, par kurām nav pamata uzskatīt, ka tās tiks atgūtas.
(xv)Finanšu aktīvi – izslēgšana
Sabiedrība izslēdz finanšu aktīvus, kad:
aktīvi ir dzēsti vai beidzas tiesības saņemt naudas plūsmas no aktīviem, vai
Sabiedrība nodod tiesības uz naudas plūsmām no finanšu aktīviem vai noslēdz attiecīgu vienošanos, vienlaicīgi (i) nododot visus būtiskos aktīva īpašumtiesībām raksturīgos riskus un atdevi, vai (ii) ne nododot, ne saglabājot visus būtiskos aktīva īpašumtiesībām raksturīgos riskus un atdevi, ne arī saglabājot kontroli. Kontrole tiek saglabāta, ja darījuma otrai pusei nav praktiskas iespējas pilnībā pārdot aktīvu nesaistītai trešajai pusei bez nepieciešamības uzlikt pārdošanas darījumam papildu ierobežojumus.
(xvi)Finanšu aktīvi – izmaiņas
Sabiedrība mēdz atkārtoti vienoties vai savādāk izmainīt finanšu aktīvu līgumiskos noteikumus. Sabiedrība novērtē, vai līguma naudas plūsmas izmaiņas ir būtiskas, cita starpā ņemot vērā visus jaunos līguma noteikumus, kas būtiski ietekmē aktīva riska profilu, būtiskas izmaiņas procentu likmēs, izmaiņas valūtā, jaunu nodrošinājumu vai kredīta uzlabošanu, kas ievērojami ietekmē kredītrisku, kas saistīts ar aktīvu vai ievērojamu aizdevuma pagarinājumu, ja aizņēmējam nav finansiālas grūtības.
Ja sākotnējā naudas plūsma būtiski atšķiras no pārskatītās, Sabiedrība vairs neatzīst sākotnējo finanšu aktīvu un atzīst jaunu aktīvu tā patiesajā vērtībā. Pārskatīšanas datums tiek uzskatīts par sākotnējās atzīšanas datumu turpmākas vērtības samazināšanās aprēķināšanas nolūkos, ieskaitot to, vai ir noticis būtisks kredītriska pieaugums (SICR). Sabiedrība arī vērtē, vai jaunais aktīvs atbilst SPPI kritērijam. Jebkura starpība starp sākotnējā aktīva atzīšanas pārtraukšanu un jaunā būtiski mainītā aktīva patieso vērtību tiek atzīta peļņā vai zaudējumos.
Situācijā, kad līguma pārskatīšanu nosaka darījuma puses finansiālās grūtības un nespēja veikt maksājumus, par kuriem tika panākta sākotnējā vienošanās, Sabiedrība salīdzina sākotnējās un pārskatītās prognozētās naudas plūsmas ar aktīviem un konstatē, vai aktīva riski un atdeve ir būtiski mainījusies līguma izmaiņu rezultātā. Ja izmaiņas prognozēto naudas plūsmu pašreizējā vērtībā nav nozīmīgas, izmainītais aktīvs ievērojami neatšķiras no sākotnējā aktīva un izmaiņu dēļ izslēgšana nenotiek. Sabiedrība pārrēķina bruto uzskaites vērtību, diskontējot izmainītās līgumiskās naudas plūsmas ar sākotnējo efektīvo procentu likmi (vai pirkto vai iniciēto finanšu aktīvu ar samazinātu kredītvērtību (POCI) aizdevuma koriģēto efektīvo procentu likmi) un atzīst izmaiņas peļņā vai zaudējumos.
(xvii)Finanšu saistības – novērtēšanas kategorijas
Finanšu saistības, kuras tiek klasificētas kā novērtētas AV, atzīst darījuma dienā patiesajā vērtībā un turpmāk novērtē AV.
Finanšu saistības, kuras tiek klasificētas kā novērtētas PVPZ, atzīst patiesajā vērtībā darījuma datumā un turpmāk novērtē patiesajā vērtībā.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
33
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(4) Finanšu instrumenti - sākotnējā atzīšana un turpmākā novērtēšana (turpinājums)
(xviii)Finanšu saistības – izslēgšana
Finanšu saistības tiek izslēgtas tad, kad tās tiek dzēstas, t.i., kad līgumā noteiktais pienākums ir izpildīts, anulēts vai tam ir beidzies termiņš.
(xix)Prasības pret kredītiestādēm un Valsts kasi
Prasības pret kredītiestādēm un Valsts kasi tiek atzītas, kad Sabiedrība pārskaita naudu darījumā iesaistītajai kredītiestādei bez nodoma pārdot no darījuma izrietošo nekotēto neatvasināto prasību, ko paredzēts atgūt fiksētos vai noteiktos datumos. Prasības pret kredītiestādēm tiek uzskaitītas amortizētajā iegādes vērtībā. Pozīcija Prasības pret citām kredītiestādēm un Valsts kasi ietver naudas līdzekļus un pieprasījuma noguldījumus kredītiestādēs ar sākotnējo dzēšanas termiņu līdz 3 mēnešiem (skatīt 19.pielikumu) un noguldījumus Valsts kasē un citās kredītiestādēs ar sākotnējo dzēšanas termiņu virs 3 mēnešiem.
(xx)Ieguldījumu vērtspapīri
Balstoties uz komercdarbības modeli un naudas plūsmu iezīmēm, Sabiedrība klasificē ieguldījumus vērtspapīros kā atzītus AV vai PVCVI.
Ieguldījumu vērtspapīri vai parāda vērtspapīri tiek atzīti AV, ja tie tiek turēti līgumisko naudas plūsmu iekasēšanai, ja naudas plūsmas ir VPPM un ja tās nav brīvprātīgi norādītas PVPZ, lai ievērojami samazinātu uzskaites neatbilstības. Daļa no Sabiedrības turētajiem fiksēta ienākuma vērtspapīriem ir iekļauti šajā kategorijā.
Parāda vērtspapīrus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, nodalot uzkrāto kuponu. Ar vērtspapīru iegādi saistītās darījuma izmaksas pieskaita vērtspapīru iegādes vērtībai.
Procentu ieņēmumi no parāda vērtspapīriem tiek aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu likmes metodi.
Parāda vērtspapīri tiek atzīti PVCVI, ja tie tiek turēti līgumisko naudas plūsmu iekasēšanai un pārdošanai, ja naudas plūsmas ir VPPM un ja tās nav norādītas PVPZ. Vērtspapīru PV nosaka, pārvērtējot vērtspapīru nominālvērtību pēc to tirgus cenas. Tirgus cenas noteikšanai izmanto attiecīgā vērtspapīra vidējo tirgus cenu no piedāvājuma cenu kotācijām, kas saņemtas no 3 bankām, ar kurām Sabiedrībai noslēgts norēķinu pakalpojumu līgums.
Uzkrājumi, kas tiek aplēsti, izmantojot sagaidāmo kredītzaudējumu modeli, tiek atzīti pārskata gada peļņā vai zaudējumos. Pārējās izmaiņas uzskaites vērtībā tiek atzītas CVI. Kad parāda vērtspapīrs tiek izslēgts, kumulatīvie ieņēmumi vai zaudējumi, kas iepriekš tika atzīti CVI, tiek pārklasificēti no CVI uz peļņu vai zaudējumiem. Valsts parādzīmes, fiksēta ienākuma vērtspapīri ir iekļauti šajā finanšu aktīvu novērtēšanas kategorijā.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
34
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(4) Finanšu instrumenti - sākotnējā atzīšana un turpmākā novērtēšana (turpinājums)
(xxi)Aizdevumi
Šīs sadaļas izpratnē aizdevumi (kredīti) ir:
tiešās kreditēšanas produkti, t.i., Sabiedrība izsniedz kredītu aizņēmējam, kas ir līdzekļu gala saņēmējs. Tiešās kreditēšanas produkti ietver reversās nomas darījumus un aizdevumus ar kapitāla atlaidi;
netiešās kreditēšanas produkti, t.i., Sabiedrība izsniedz kredītu aizņēmējam, kas ir starpnieks. Starpnieks izsniedz saņemto kredītu tālāk aizņēmējiem, kas ir līdzekļu gala saņēmēji. Sabiedrībā atzīst tikai tādus aizdevuma vērtības samazināšanās zaudējumus, kas radušies (i) aizņēmēja maksātspējas problēmu gadījumā vai (ii) gan starpnieka maksātspējas problēmu gadījumā, gan gala saņēmēja maksātspējas problēmu gadījumā atbilstoši riska daļas proporcijai.
Aizdevumi tiek atzīti Sabiedrības finanšu pārskatos, pamatojoties uz naudas izsniegšanas brīdi. Apstiprinātie, bet vēl neizsniegtie aizdevumi tiek uzskaitīti ārpusbilances saistībās.
Balstoties uz komercdarbības modeli un naudas plūsmu iezīmēm, Sabiedrība klasificē aizdevumus (aizdevumi, kas nav aizdevumi ar kapitāla atlaidi) kā novērtētus AV. Tādējādi, aizdevumi tiek turēti līgumisko naudas plūsmu iekasēšanai. Savukārt, aizdevumi ar kapitāla atlaidi tiek novērtēti/atspoguļoti patiesajā vērtībā. Reversās nomas darījumi tiek novērtēti/atspoguļoti amortizētajā vērtībā.
a.Aizdevumi ar kapitāla atlaidi
Aizdevumu ar kapitāla atlaidi patiesā vērtība tiek noteikta atsevišķi a) nākotnē iespējamajai kapitāla atlaidei un b) aizdevuma daļai, kurai kapitāla atlaide netiks piemērota. Patiesā vērtība tiek noteikta pamatojoties uz diskontētās naudas plūsmas metodi, kurā izmantoti galvenokārt aktīvā tirgū nenovērojami dati, kas balstās uz Sabiedrības pieņēmumiem un aplēsēm un kas tiek regulāri pārskatītas un koriģētas, balstoties uz aktuālāko pieejamo informāciju.
Kapitāla atlaides maksimālais apmērs tiek noteikts piešķirot aizdevumu, bet faktiskais kapitāla atlaides apmērs būs atkarīgs no finansētā projekta snieguma pēcuzraudzības posmā, ņemot vērā projekta noteikto mērķu izpildes pakāpi, tāpēc patiesās vērtības aprēķinā tiek novērtēts sagaidāmais kapitāla atlaides apmērs balstoties uz pieņēmumiem par kapitāla atlaides piemērošanas laiku un piemērošanas varbūtību, paredzot iespējamību, ka ne visi aizņēmēji sasniegs noteiktos projekta mērķus, lai pretendētu uz kapitāla atlaides saņemšanu. Kapitāla atlaides piemērošanas varbūtība tiek noteikta novērtējot katra nozīmīga finansētā projekta noteikto mērķu iespējamo izpildi vai izmantojot vēsturiskos datus par kapitāla atlaides piemēroto apmēru. Zaudējumi no nākotnē iespējamās kapitāla atlaides komponentes patiesās vērtības samazinājuma tiek atspoguļoti peļņā vai zaudējumos.
Patiesās vērtības novērtējums aizdevuma daļai, kurai kapitāla atlaide netiks piemērota, balstās uz pieņēmumiem par aizdevuma sagaidāmo nākotnes naudas plūsmu līdz aizdevuma atmaksas beigu termiņam. Naudas plūsmā tiek iekļautas pamatsummas sagaidāmās atmaksas, kapitāla atlaides piemērošanas datumā samazinot to par sagaidāmo kapitāla atlaidi, kā arī procentu maksājumi un saistītās izmaksas (piemēram, piemērojamās administratīvās izmaksas). Lai noteiktu nākotnes naudas plūsmas patieso vērtību, naudas plūsma tiek samazināta par sagaidāmiem zaudējumiem aizņēmēja saistību neizpildes gadījumā, piemērojot saistību neizpildes varbūtības (PD) un zaudējumu saistību neizpildes gadījumā (LGD) rādītājus, un diskontēta ar konkrētā aizdevuma sākotnējo efektīvo procentu likmi. Veicot aizdevuma portfeļa, kas novērtējams patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu peļņā vai zaudējumos, aizdevuma daļas, kurai kapitāla atlaide netiks piemērota, patiesās vērtības novērtējumu, diskontējot aizdevuma sagaidāmo nākotnes naudas plūsmu līdz aizdevuma atmaksas beigu termiņam, veidojas aizdevuma komponentes patiesās vērtības izmaiņas, kas tiek atzītas peļņā vai zaudējumos.
Ņemot vērā izsniegto aizdevumu ar kapitāla atlaidi finansēšanai saņemto publisko finansējumu, kas atzīts saistībās “Atbalsta programmu finansējums”, pēc šī publiskā finansējuma patiesās vērtības noteikšanas, tiek noteikta arī starpība starp saņemtā finansējuma un šī finansējuma patieso vērtību, kas tiek atzīta kā valsts atbalsta daļa. Šī valsts atbalsta daļa tiek atzīta ieņēmumos tādā apmērā, lai segtu saistītā aktīva – aizdevuma ar kapitāla atlaidi, patiesās vērtības samazinājumu.
Saskaņā ar 2025.gada grozījumiem publiskā finansējuma līgumos, neto ietekme no patiesās vērtības izmaiņām aizdevumiem ar kapitāla atlaidi un publiskā finansējuma patiesās vērtības izmaiņām par pārskata periodu pēc sākotnējās atzīšanas tiek attiecināta uz konkrētās programmas publisko finansējumu veidojot publiskā finansējuma vērtības pieaugumu vai samazinājumu.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
35
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(4) Finanšu instrumenti - sākotnējā atzīšana un turpmākā novērtēšana (turpinājums)
(xxi) Aizdevumi (turpinājums)
b.Saistības par kredītu izsniegšanu
Sabiedrība uzņemas saistības, lai izsniegtu aizdevumus. Saistības ir neatsaucamas vai ir atsaucamas tikai, reaģējot uz būtiskām nelabvēlīgām izmaiņām. Saņemtās komisijas par aizdevumu noformēšanu un izsniegšanu tiek amortizētas uzņemto saistību par aizdevumu izsniegšanu darbības laikā. Samaksātās komisijas maksas tiek atliktas un iekļautas aizdevuma uzskaites vērtībā to sākotnējās atzīšanas brīdī. Pārskata perioda beigās saistības tiek novērtētas sākotnējās atzītās summas atlikušajā neamortizētajā atlikuma apmērā (ārpusbilancē), kam pieskaitīta sagaidāmo kredītzaudējumu summa (bilancē), kuru aprēķina, balstoties uz sagaidāmo kredītzaudējumu modeli, ja vien saistības neparedz izsniegt aizdevumu ar procentu likmi zem tirgus vērtības, kad novērtējums ir lielākā no šīm divām summām.
.
Aizdevumu saistību uzskaites vērtība tiek uzrādīta kā ārpusbilances saistības.
c.Reversā noma
Reversā noma ir lauksaimniecības zemes iegādes darījums, kas īpašuma pārdevējam līgumā paredz nomas un atpakaļpirkšanas tiesības. Tika secināts, ka reversās nomas darījumi praktiski vienmēr nomniekam nodrošina atpakaļpirkšanas iespēju. Saskaņā ar SFPS tika secināts, ka uz reverso nomu neattiecas nomas definīcija, jo nomnieks saglabā aktīva lietošanas tiesības un tās netiek nodotas citam. Reversās nomas darījuma būtība atbilst finanšu aktīva definīcijai, kur pirkuma cena ir nomniekam izsniegts ilgtermiņa aizdevums (tiesības saņemt naudu tuvākā nākotnē), bet zeme pilda nodrošinājuma lomu. Vadība novērtē vērtības samazināšanos un nepieciešamību veidot uzkrājumus sagaidāmajiem kredītzaudējumiem finanšu pārskata sagatavošanas datumā tāpat kā pārējiem aizdevumiem. Vērtības samazināšanās novērtējums un aprēķins ir daļēji saistīts ar ķīlas vērtējumu.
d.Pārņemtās ķīlas
Pārņemtās ķīlas veido kustamā manta, zeme un ēkas, kas ir pārņemtas parādu piedziņas procesā un kuras tiek turētas ar mērķi realizēt tās parastās uzņēmējdarbības gaitā. Skatīt 2.pielikuma 8.piezīmes (v).punktu.
(xxii)Granti
Apkalpojot grantus, Sabiedrība darbojas kā aģents. Granti tiek piešķirti, pamatojoties uz programmu noteikumiem un izvērtējot granta projektus. Sabiedrība avansa maksājumus klientiem izmaksā pa daļām. Grantu līgumos starp Sabiedrību un finansējuma sniedzējiem (piešķīrējiem) ir noteikts, ka Sabiedrība grantus klientiem izsniedz avansā.
Granti, kas tiek izmaksāti klientiem, tiek atzīti kā nefinanšu aktīvi. Saņemot apstiprinājumu no finansējuma sniedzēja par izmaksāto grantu atbilstību, avansā samaksātie granti tiek izslēgti no nefinanšu aktīviem, un attiecīgās atbalsta programmas finansējuma atlikums tiek samazināts par apstiprināto summu. Granti, kas piešķirti klientiem, bet vēl nav izmaksāti, tiek uzskaitīti Sabiedrības ārpusbilancē.
Uzkrājumi vērtības samazināšanai tiek aprēķināti gan attiecībā uz avansā izmaksātajiem grantiem, kas atzīti kā nefinanšu aktīvi, gan attiecībā uz grantiem ārpusbilancē.
(xxiii)Finanšu garantijas
Saskaņā ar finanšu garantijām Sabiedrībai ir jāveic noteikti maksājumi, lai kompensētu garantijas turētāja zaudējumus, kurus tas cietis tāpēc, ka norādītais parādnieks savlaicīgi neveic maksājumu atbilstoši parāda instrumenta sākotnējiem vai izmainītajiem noteikumiem. Finanšu garantijas sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, kuru parasti apliecina saņemto komisijas naudas maksājumu summa. Šī summa tiek amortizēta lineāri visā garantijas periodā. Katra pārskata perioda beigās garantijas tiek novērtētas par lielāko summu no (i) zaudējumu atskaitījumu summas par garantēto risku, kas noteikts, balstoties uz paredzamo zaudējumu modeli un (ii) sākotnējās atzīšanas summas atlikušo neamortizēto atlikumu. Papildus SKZ atskaitījumi tiek atzīti par saņemamajām maksām, kas tiek atzītas finanšu stāvokļa pārskatā kā aktīvs.
Finanšu garantiju līgumu uzskaites vērtība tiek atspoguļota ārpusbilances saistībās. Skatīt 43.pielikumu.
Maksājumi, kurus Sabiedrība veic, lai kompensētu garantijas turētājam zaudējumus, ir iekļauti pozīcijā Pārējie aktīvi (29.pielikums).
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
36
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(4) Finanšu instrumenti - sākotnējā atzīšana un turpmākā novērtēšana (turpinājums)
(xxiv)Finanšu garantijas ar kapitāla atlaidi
Saskaņā finanšu garantijām ar kapitāla atlaidi, iestājoties noteiktiem finansētāja aizdevuma klientam kapitāla atlaides atbilstības kritērijiem, Sabiedrībai ir jāveic maksājums finansētājam par piemēroto kapitāla atlaidi, par kuru attiecīgi tiek samazināts klienta aizdevuma atlikums finansētājam. Sabiedrība izvērtē finansētāja aizdevuma klientam kapitāla atlaides atbilstības kritēriju iestāšanos. Uzņemtās saistības par rezervēto kapitāla atlaidi atbilst uzkrājumu definīcijai saskaņā ar 37. SGS kritērijiem. Tā kā finansējums šo saistību segšanai kapitāla atlaides iestāšanās brīdī tiek segts no publiskā finansējuma, tad šīs uzņemtās nākotnes saistības tiek atspoguļotas Publiskā finansējuma sastāvā kā Programmu finansējums. Kapitāla atlaides izmaksas brīdī attiecīgi tiek samazināts publiskais finansējums (39.pielikums).
(xxv)Finanšu saistības, kas atspoguļotas amortizētajā vērtībā
Finanšu saistības, kas atspoguļotas amortizētajā vērtībā, galvenokārt ietver saistības pret Valsts kasi un kredītiestādēm. Šādas saistības tiek sākotnēji atzītas darījuma izmaksu vērtībā. Turpmāk finanšu saistības tiek novērtētas amortizētajā vērtībā un starpība starp neto ieņēmumiem un dzēšanas vērtību tiek atzīta peļņā vai zaudējumos aizņēmuma periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Gadījumos, kad aizņēmumi tiek atmaksāti pirms termiņa, jebkura starpība starp atmaksāto summu un uzskaites summu nekavējoties tiek atzīta peļņā vai zaudējumos.
(xxvi)Emitētie parāda vērtspapīri
Sabiedrība atzīst emitētos parāda vērtspapīrus datumā, kad attiecīgās summas tiek saņemtas. Pēc sākotnējās atzīšanas, kad šīs finanšu saistības ir tikušas uzrādītas patiesajā vērtībā, ieskaitot tiešās darījuma izmaksas, tās vēlāk tiek uzrādītas amortizētajā vērtībā, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi. Pārdodot emitētos parāda vērtspapīrus ar diskontu, starpība tiek amortizēta, piemērojot efektīvās procentu likmes metodi līdz brīdim, kamēr parādam iestājas termiņš, un iekļauta visaptverošo ienākumu pārskatā kā procentu izdevumi.
(xxvii)Finanšu saistības, kas norādītas PVPZ
Veicot sākotnējo atzīšanu, Sabiedrība norāda saistības, piemēram, atbalsta programmu finansējumu, PVPZ. Šādu saistību ieņēmumi un zaudējumi tiek atspoguļoti peļņā vai zaudējumos. Skatīt 2.pielikuma 14.piezīmi.
(5)Ieguldījumi riska kapitāla fondos
Sabiedrības ieguldījumi riska kapitāla fondos (RKF) tiek klasificēti kā ieguldījumi asociētajos uzņēmumos un citi ieguldījumi. Ieguldījumu riska kapitāla fondos atzīšanai un novērtēšanai Sabiedrība piemēro 9.SFPS. Šie ieguldījumi ir finanšu aktīvi, kas atbilst pašu kapitāla definīcijai no emitenta viedokļa, t. i., instrumenti, kas neietver līgumā noteiktu pienākumu maksāt naudu un kas apliecina atlikušo līdzdalību emitenta neto aktīvos, Sabiedrība tos uzskata par ieguldījumiem kapitāla vērtspapīros. Ieguldījumus kapitāla vērtspapīros novērtē PVPZ, izņemot gadījumus, kad Sabiedrība sākotnējās atzīšanas brīdī izvēlas neatsaucami noteikt ieguldījumus kapitāla vērtspapīros kā FVCVI. Sabiedrības politika ir noteikt ieguldījumus pašu kapitālā kā FVCVI, ja šie ieguldījumi tiek turēti stratēģiskiem mērķiem, kas nav tikai ieguldījumu peļņas gūšana. Ja tiek izmantota FVCPI izvēle, patiesās vērtības guvumi un zaudējumi tiek atzīti CVI un pēc tam netiek pārklasificēti peļņā vai zaudējumos, tostarp atsavināšanas gadījumā. Zaudējumi no vērtības samazināšanās un to apvērses, ja tādas ir, netiek novērtēti atsevišķi no citām patiesās vērtības izmaiņām.
(i)Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos
Sabiedrības ieguldījumi asociētajos uzņēmumos, kas ietver ieguldījumus RKF, AIF “Altum kapitāla fonds”, AIF “Baltijas kapitāla tirgus akcelerācijas fonds (IPO fonds), tiek uzskaitīti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņā vai zaudējumos.
Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos Sabiedrībā sākotnēji tiek atzīti iegādes vērtībā un pēc tam novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņā vai zaudējumos.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
37
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(5) Ieguldījumi riska kapitāla fondos (turpinājums)
(i) Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos (turpinājums)
Sabiedrība izmanto daļu no atbalsta programmu finansējuma, t.i., Riska seguma rezervi (skatīt 2.pielikuma 15.piezīmes (i).punktu), lai kompensētu riska kapitāla fondu vērtības izmaiņas. Riska segšanas mehānisms ir attiecināms uz 2., 3.,4. un 5.paaudzes riska kapitāla fondiem.
Sabiedrība izmanto Portfeļa zaudējuma rezervi (skatīt 2.pielikuma 15.piezīmes (i).punktu), lai kompensētu AIF “Altum kapitāla fonds” un Baltijas kapitāla tirgus akcelerācijas fonds (IPO fonds)vērtības izmaiņas.
(ii)Ieguldījumi Baltijas Inovāciju fondā
Ieguldījumi Baltijas Inovāciju fondā tiek novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņā vai zaudējumos. Vadība ir veikusi sekojošu novērtējumu, lai atbalstītu šādu novērtēšanu:
SGS Nr.28 izpratnē, Baltijas inovāciju fonds atbilst riska kapitāla organizācijas definīcijai vai ir salīdzināms ar tām struktūrām;
SGS Nr.28 izpratnē, ieguldījumi Baltijas Inovāciju fondā jāklasificē kā ieguldījumi asociētajos uzņēmumos;
Baltijas Inovāciju fonds savus ieguldījumus vērtē patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņā vai zaudējumos saskaņā ar SFPS Nr.9.
Iepriekš minētie secinājumi ļāva Sabiedrībai izdarīt izņēmumu attiecībā uz Baltijas Inovāciju fondu novērtējumu, kas paredzēts SGS Nr.28 un tā finanšu pārskatos, novērtēt Baltijas Inovāciju fondu un tā ieguldījumus, piemērojot SFPS Nr.9 un nolemt ieguldījumus Baltijas Inovāciju fondā noteikt patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņā vai zaudējumos.
Sabiedrība izmanto daļu no atbalsta programmas finansējuma, t.i., Riska seguma rezervi (skatīt 2.pielikuma 15.piezīmes (i) un (iii).punktu), lai kompensētu riska kapitāla fondu vērtības izmaiņas. Kopš 2017.gada decembra minētais riska segšanas mehānisms ir attiecināms arī uz Baltijas Inovāciju fondu par summu, kas nepārsniedz 2 milj. eiro.
(iii)Pārējie ieguldījumi
Pārējie ieguldījumi ietver ieguldījumus Baltijas Inovāciju fondā 2 un ieguldījumus Trīs jūru iniciatīvas investīciju fondā.
Pārējie ieguldījumi sākotnēji tiek atzīti iegādes vērtībā un pēc tam novērtēti PVPZ.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
38
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(5) Ieguldījumi riska kapitāla fondos (turpinājums)
(iv)Citi grāmatvedības jautājumi
Riska kapitāla fondu pārvaldības maksas, kas ir attiecināmas uz finanšu pārskata periodu (iepriekšējiem periodiem), pielīdzina maksai par saņemtajiem pakalpojumiem un iekļauj peļņā vai zaudējumos.
Saskaņā ar Latvijas Republikas Ekonomikas ministriju 2015.gada 23.decembrī noslēgtā līguma Nr.2015/15 “Par Ieguldījumu fonda īstenošanu” jauno redakciju, Sabiedrībai no Latvijas Republikas Ekonomikas ministrijas finansējuma tiek kompensēti:
2., 3.,4. un 5.paaudzes RKF pārvaldnieku pārvaldīšanas maksas par finansēšanas vadības instrumentu ieviešanu (skatīt 8., 9. un 39.pielikumus). Šis risku seguma mehānisms attiecas uz visu paaudžu riska kapitāla fondiem (skatīt 24.pielikumu);
Visas izmaksas, tajā skaitā, pārvaldīšanas maksu, kas rodas Sabiedrībai kā AIF “Altum kapitāla fonds” investoram sedz Portfeļa zaudējumu rezerves no 2020.gada septembra (skatīt 24. un 42.pielikumu);
finansēšanas vadības instrumentu ieguldījumu vērtības samazinājumi vērtēšanas vai pārvērtēšanas rezultātā (skatīt 24.pielikumu). Šis risku seguma mehānisms attiecas tikai uz 2., 3.,4. un 5.paauddzes RKF (skatīt 24.pielikumu).
(6)Aktīvu un saistību patiesā vērtība
Patiesā vērtība ir cena, par kādu aktīvu var pārdot vai samaksāt par saistības nodošanu organizētā darījumā starp tirgus dalībniekiem novērtēšanas datumā. Finanšu aktīvu un saistību patiesās vērtības tiek noteiktas, izmantojot aktīvā tirgū kotētas tirgus cenas. Ja finanšu aktīva vai saistības tirgus nav aktīvs (kā arī biržā nekotētām akcijām), Sabiedrība nosaka patieso vērtību, izmantojot vērtēšanas modeļus, tajā skaitā diskontētās naudas plūsmas analīzi, iespēju līgumu cenošanas modeļus un nesen veiktus salīdzināmus darījumus. Ja pēc Sabiedrības vadības domām finanšu aktīvu un saistību patiesā vērtība būtiski atšķiras no to bilancē uzrādītās vērtības, tad šo aktīvu un pasīvu patiesā vērtība tiek atsevišķi atspoguļota finanšu pārskata pielikumos.
Informācija par finanšu un nefinanšu aktīviem un saistībām, kas novērtēti patiesajā vērtībā vai kuru patiesā vērtība ir norādīta, ir apkopota turpmāk tekstā norādītajos pielikumos:
Informācija par vērtēšanas metodēm, būtiskākajām aplēsēm un pieņēmumiem
2.pielikuma 4., 5., 7., 8., 14., 15.piezīmes
Kvantitatīva informācija par patiesās vērtības noteikšanas hierarhiju
46.pielikums
Aizdevumi ar kapitāla atlaidi
22.pielikums
Ieguldījumi parāda vērtspapīros
20.pielikums
Ieguldījumu īpašumi
2.pielikuma 8.piezīmes (iv).punkts
Finanšu instrumenti, tajā skaitā tie, kas tiek uzskaitīti amortizētajā vērtībā
2.pielikuma 4.piezīme
(7)Finanšu aktīvu un saistību savstarpējais ieskaits
Finanšu aktīvi un saistības tiek savstarpēji ieskaitīti un finanšu stāvokļa pārskatā uzrādīti neto vērtībā gadījumos, ja pastāv juridiskas tiesības veikt šo posteņu ieskaitu un ir paredzēts dzēst šos posteņus to neto vērtībā vai arī vienlaikus realizēt aktīvus un saistības.
(8)Nefinanšu aktīvi – sākotnējā atzīšana un turpmākā novērtēšana
(i)Nemateriālie aktīvi
Iegūtās datorprogrammas un to licences tiek atzītas kā nemateriālie aktīvi pēc to pašizmaksas, ieskaitot pirkšanas cenu un izmaksas, kas saistītas ar datorprogrammu sagatavošanu to paredzētajai izmantošanai. Nemateriālie aktīvi tiek amortizēti visā to lietderīgās izmantošanas laikā (5 gados), atskaitot vērtības samazināšanos, ja ir vērtības samazināšanās pazīmes. Izmaksas, kas saistītas ar datorprogrammu uzturēšanu tiek atzīstas izmaksās to rašanās brīdī.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
39
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(8) Nefinanšu aktīvi – sākotnējā atzīšana un turpmākā novērtēšana (turpinājums)
(ii)Pamatlīdzekļi un to nolietojums
Pamatlīdzekļi tiek uzskaitīti to iegādes vērtībā, no kuras atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazināšanās, ja tāda ir konstatēta. Nolietojumu aprēķina pēc lineārās metodes attiecīgo pamatlīdzekļu lietderīgās izmantošanas perioda garumā, lai norakstītu pamatlīdzekļu vērtību līdz to aplēstajai atlikušajai vērtībai lietderīgās izmantošanas perioda beigās. Aktīvu atlikušās vērtības un lietderīgās izmantošanas laiki tiek pārskatīti un nepieciešamības gadījumā koriģēti katrā pārskata datumā.
Nolietojuma aprēķinā izmanto šādas likmes:
Pamatlīdzekļu kategorija
Nolietojums procentos
Ēkas un zeme
2 - 10% gadā
Mēbeles un aprīkojums
10 - 25% gadā
Datori un iekārtas
16.67 – 50% gadā
Transportlīdzekļi
20% gadā
Ieguldījumi nomāto telpu rekonstrukcijā
pēc noslēgto nomas līgumu termiņa
Ja pamatlīdzekļa atgūstamā vērtība kļūst mazāka par tā bilances vērtību, šī pamatlīdzekļa bilances vērtība tiek samazināta līdz tā atgūstamajai vērtībai. Pamatlīdzekļi tiek periodiski pārskatīti, lai noteiktu to vērtības samazināšanos.
Turpmākās izmaksas tiek iekļautas aktīva bilances vērtībā vai atzītas kā atsevišķs aktīvs tikai, kad pastāv liela varbūtība, ka ar šo posteni saistītie nākotnes saimnieciskie labumi ieplūdīs Sabiedrībā un šī posteņa izmaksas var ticami noteikt.
Peļņa vai zaudējumi, kas rodas, pamatlīdzekļus pārdodot vai norakstot, ir starpība starp pārdošanas ieņēmumiem un pamatlīdzekļu bilances vērtību un tiek iekļauti pamatdarbības ieņēmumos vai izdevumos. Citi pamatlīdzekļu uzturēšanas un remontu izdevumi tiek ieskaitīti peļņas vai zaudējumu aprēķinā to rašanās brīdī.
(iii)Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās
Katrā finanšu stāvokļa pārskata datumā Sabiedrība izvērtē, vai pastāv kāda aktīva vērtības samazināšanās pazīme. Ja šādas pazīmes eksistē vai ja jāveic aktīva ikgadējā vērtības samazināšanās pārbaude, Sabiedrība aplēš attiecīgā aktīva atgūstamo summu. Aktīva atgūstamā summa ir aktīva vai naudu ienesošās vienības patiesā vērtība, no kuras atņemtas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība atkarībā no tā, kura no šīm summām ir lielāka. Ja aktīva vai naudu ienesošās vienības bilances vērtība ir lielāka par to atgūstamo summu, tiek atzīta aktīva vērtības samazināšanās un aktīva uzskaites vērtība tiek norakstīta līdz tā atgūstamajai summai. Nosakot lietošanas vērtību, aplēstās nākotnes naudas plūsmas tiek diskontētas līdz to tagadnes vērtībai, izmantojot pirms nodokļa diskonta likmi, kas atspoguļo pašreizējo tirgus vērtējumu naudas vērtībai laikā un aktīvam raksturīgos riskus. Lai noteiktu patieso vērtību mīnus pārdošanas izmaksas, tiek izmantots atbilstošs vērtēšanas modelis. Šajos aprēķinos izmanto arī vērtēšanas multiplikatorus vai citus pieejamus patiesās vērtības rādītājus.
Katrā finanšu stāvokļa pārskata datumā tiek izvērtēts, vai nav kādas pazīmes, kas liecina, ka iepriekšējos periodos atzītie zaudējumi no vērtības samazināšanās aktīvam, izņemot nemateriālo vērtību, varētu būt samazinājušies vai vairs nepastāv. Ja šādas pazīmes ir, Sabiedrība aplēš attiecīgā aktīva vai naudu ienesošās vienības atgūstamo summu. Iepriekš atzītie zaudējumi no vērtības samazināšanās tiek apvērsti tikai tādā gadījumā, ja kopš pēdējās reizes, kad tika atzīti zaudējumi no vērtības samazināšanās, ir notikušas izmaiņas tajos pieņēmumos, uz kuru pamata tika noteikta aktīva atgūstamā summa. Šīs aktīva vērtības reversās koriģēšanas rezultātā tā bilances vērtība nedrīkst pārsniegt ne tā atgūstamo summu, ne arī tādu bilances vērtību, kas būtu noteikta, atskaitot nolietojumu, ja aktīvam iepriekšējos gados nebūtu atzīti zaudējumi no vērtības samazināšanās. Šāda vērtības reversā korekcija tiek atzīta peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Zaudējumi no nemateriālās vērtības samazināšanās nevar tikt apvērsti nākamajos periodos.
(iv)Ieguldījuma īpašumi
Nefinanšu aktīvus, tādus kā ieguldījuma īpašumus, veido zeme un ēkas, kuras tiek turētas ar mērķi gūt nomas ienākumus vai vērtības pieaugumu, vai abiem mērķiem, un kurus Sabiedrība neizmanto savām vajadzībām, kā arī netiek turēti tūlītējai pārdošanai.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
40
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(8) Nefinanšu aktīvi – sākotnējā atzīšana un turpmākā novērtēšana (turpinājums)
(iv) Ieguldījuma īpašumi (turpinājums)
Ieguldījuma īpašumi tiek atspoguļoti to patiesajā vērtībā. Patiesā vērtība balstās uz aktīva tirgus cenām, kuras nepieciešamības gadījumā tiek koriģētas par jebkādām izmaiņām īpašuma būtībā, izvietojumā vai stāvoklī. Ieguldījumu īpašumu patiesā vērtība balstās uz neatkarīga eksperta, kam ir atzīta un atbilstoša kvalifikācija un aktuāla pieredze darbā ar vērtējamo ieguldījumu īpašuma kategoriju konkrētajā atrašanās vietā, vērtējumu. Ja šāda informācija nav pieejama, Sabiedrība pielieto alternatīvas novērtējuma metodes, piemēram, diskontētās naudas plūsmas metodi. Izmaiņas ieguldījumu īpašumu patiesajā vērtībā tiek atzītas peļņas vai zaudējumu aprēķinā kā daļa no pamatdarbības ieņēmumiem.
Peļņa vai zaudējumi no ieguldījumu īpašumu pārdošanas tiek atzīti pārdošanas brīdī kā starpība starp pārdošanas ieņēmumiem un ieguldījumu īpašuma uzskaites vērtību (patieso vērtību).
(v)Pārņemtās ķīlas (iekļautas postenī Pārējie aktīvi)
Pārņemtās ķīlas veido kustamā manta, zeme un ēkas, kas ir pārņemtas parādu piedziņas procesā un kuras tiek turētas ar mērķi realizēt tās parastās uzņēmējdarbības gaitā. Pārņemtās ķīlas tiek atspoguļotas zemākajā no izmaksu vērtības vai neto pārdošanas vērtības. Neto pārdošanas vērtība ir Sabiedrības parastās uzņēmējdarbības gaitā aplēstā pārdošanas cena mīnus pārdošanas izmaksas.
Pārņemtajām ķīlām nolietojums netiek aprēķināts. Izmaiņas pārņemto ķīlu uzskaites vērtībā tiek atzītas peļņā vai zaudējumos. Pārņemto ķīlu uzskaites vērtība tiek pārskatīta katrā pārskata perioda datumā, lai nodrošinātu tā uzrādīšanu zemākajā no izmaksu vai neto realizācijas vērtības.
Realizētie ieņēmumi no pārņemto ķīlu pārdošanas tiek atzīti pārdošanas brīdī kā starpība starp pārņemto ķīlu pārdošanas cenu un uzskaites vērtību pārdošanas darījuma brīdī.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
41
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(9)Noma
Sabiedrība atzīst tiesības lietot aktīvus, kas apzīmē tiesības izmantot bāzes aktīvu, un nomas saistības, kas atspoguļo pienākumu veikt nomas maksājumus. Sabiedrība piemēro izņēmumus īstermiņa nomai un mazvērtīgu priekšmetu nomai.
Sabiedrība izmantoja vienkāršotu pieeju un nekoriģēja salīdzinošo informāciju. Lietošanas tiesību aktīvi tika novērtēti vienādi ar nomas saistībām sākotnējās piemērošanas dienā. Sākotnējās piemērošanas kumulatīvā ietekme nebija būtiska, līdz ar to netika atzīta kā nesadalītās peļņas sākuma bilances korekcija.
Saskaņā ar SFPS Nr.16, līgums ietver nomu, ja tas dod tiesības kontrolēt identificēta aktīva izmantošanu uz noteiktu laiku apmaiņā pret atlīdzību. Lai novērtētu, vai līgums ir nomas līgums vai ietver nomu, Sabiedrība novērtē, vai:
līgums paredz identificēta aktīva izmantošanu, t.i., aktīvu var tieši vai netieši noteikt un tam jābūt fiziski atdalāmam vai jāatspoguļo praktiska visa aktīva jauda no fiziski atdalāmā aktīva. Ja iznomātājam ir ievērojamas tiesības aktīvu aizstāt, aktīvs nav identificējams;
Sabiedrībai ir tiesības gūt visus ekonomiskos labumus no identificējamā aktīva lietošanas tā lietderīgās lietošanas laikā;
Sabiedrībai ir tiesības noteikt identificējamā aktīva izmantošanu. Sabiedrībai ir tiesības noteikt veidu, kādā aktīvs tiks izmantots, gadījumos, kad tas var izlemt, kā un kādam mērķim aktīvs tiks izmantots. Ja ir iepriekš noteikti attiecīgie lēmumi par to, kā un kādam nolūkam tiek izmantots aktīvs, Sabiedrībai jānovērtē, vai Sabiedrība izmanto aktīvu, vai arī Sabiedrība ir izstrādājis aktīvu tādā veidā, kas nosaka, kā un kādam mērķim aktīvs tiks izmantots.
Ieviešot SFPS Nr.16, Sabiedrība izmantoja vienotu atzīšanas un novērtēšanas pieeju visiem nomas līgumiem ar līdzīgām pazīmēm (ar dažiem izņēmumiem) un veica novērtējumu par identificētajām lietošanas tiesībām, to neatceļamiem nomas noteikumiem (ieskaitot pagarināšanas un izbeigšanas iespējas) un nomas maksājumi (ieskaitot fiksētos un mainīgos maksājumus utt.).
Noma tiek atzīta par lietošanas tiesībām aktīviem un atbilstošajām nomas saistībām dienā, kad nomāti aktīvi ir pieejami Sabiedrības lietošanai. Aktīva lietošanas tiesību izmaksas sastāv no:
nomas saistību sākotnējā novērtējuma summas,
visiem nomas maksājumiem, kas veikti pirms nomas, atskaitot saņemtos nomas veicināšanas maksājumus,
sākotnējām tiešajām izmaksām.
Aktīva lietošanas tiesības tiek atzītas un klasificētas atbilstoši pamatlīdzekļu grupām – ēkas un zeme, transportlīdzekļi un biroja aprīkojums.
Lietošanas tiesību aktīva vērtība tiek samazināta, izmantojot lineāro metodi no nomas sākuma datuma līdz aktīva lietderīgās lietošanas laika beigām vai no nomas sākuma datuma līdz nomas termiņa beigām, ja aktīvu nav paredzēts izpirkt. Lietošanas tiesību aktīvs tiek periodiski samazināts par zaudējumiem no vērtības samazināšanās, ja tādas ir, un tiek koriģēts, ņemot vērā nomas saistību pārvērtēšanu.
Aktīvi un saistības, kas rodas nomas sākuma datumā, tiek novērtēti apjomā, kas vienāds ar atlikušo nomas maksājumu pašreizējo vērtību, diskontējot ar Sabiedrībā noteikto procentu likmi līdzīgiem Sabiedrības aizņēmumiem. Nomas saistības ietver šādu nomas maksājumu pašreizējo fiksēti nomas maksājumi (ieskaitot nemainīgus nomas maksājumus pēc būtības), no kura atskaitīti visi saņemtie nomas veicināšanas maksājumus;
fiksētie nomas maksājumi (ieskaitot nemainīgus nomas maksājumus pēc būtības), no kura atskaitīti visi saņemtie nomas veicināšanas maksājumi,
mainīgie nomas maksājumi, kuru pamatā ir indekss vai likme,
summas, kuras Sabiedrībai ir jāmaksā saskaņā ar atlikušās vērtības garantijām,
izpirkuma tiesības nomas līguma beigās, ja Sabiedrība ir pamatoti pārliecināti, ka izmantos šo iespēju,
soda naudas par nomas līguma izbeigšanu, ja ir pamatoti uzskatīt, ka Sabiedrība izmantos šo iespēju.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
42
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(9) Noma (turpinājums)
Nomas saistības tiek pārvērtētas, kad notiek izmaiņas nomas maksājumos nākotnē, mainoties indeksam vai likmei, ko izmanto, lai noteiktu, kad mainās Sabiedrības aplēse par gaidāmajiem maksājumiem vai kad Sabiedrība maina savu aplēsi attiecībā uz tiesībām izmantot izpirkšanas iespēju, vai nomas termiņa pagarināšanas vai izbeigšanas dēļ. Kad nomas saistības tiek pārvērtētas, tiek veikta atbilstoša lietošanas tiesību aktīva uzskaites vērtības korekcija vai arī starpība atzīta visaptverošo ienākumu pārskatā, ja lietošanas tiesību aktīva uzskaites vērtība samazinās līdz nullei.
Katrs nomas maksājums tiek sadalīts starp nomas saistībām un procentu izdevumiem par nomu. Procentu izdevumi par nomu tiek atzīti visaptverošo ienākumu pārskatā nomas termiņa laikā, lai veidotu nemainīgu periodisko procentu likmi par atlikušajām nomas saistībām katrā periodā.
Nomas maksājumi, kas saistīti ar īstermiņa nomu, tiek atzīti par izdevumiem visaptverošo ienākumu pārskatā, izmantojot lineāro metodi. Īstermiņa nomas ir nomas, kuru nomas termiņš sākuma datumā ir 12 mēneši vai mazāk.
(10)Uzņēmumu ienākuma nodoklis
Pārskata gada uzņēmumu ienākuma nodokļa izmaksas ir iekļautas finanšu pārskatā, pamatojoties uz Sabiedrības saskaņā ar Latvijas Republikas nodokļu normatīvajiem aktiem veiktajiem aprēķiniem.
Uzņēmumu ienākuma nodoklis tiek aprēķināts par sadalīto peļņu, kurai piemēro nodokļa likmi 20% no to bruto summas vai “20/80” no neto izdevumiem. Uzņēmuma nodoklis par sadalīto pelņu tiek atzīts brīdī, kad Sabiedrības kapitāldaļu turētāji pieņem lēmumu par peļņas sadali.
Uzņēmumu ienākuma nodoklis par sadalīto peļņu tiek uzrādīts peļņas vai zaudējumu aprēķina rindā “Uzņēmumu ienākuma nodoklis”, atšifrējot nodokļa summas sastāvu finanšu pārskata pielikumā.
Saskaņā ar AFI likuma 15.panta 2.daļas 5.punktu, Sabiedrības pārskata gada peļņa tiek ieskaitīta rezerves kapitālā, lai nodrošinātu Sabiedrības finanšu stabilitāti un ilgtspējīgu darbību, kā arī lai mazinātu apstiprināto atbalsta programmu risku ietekmi.
(11)Uzkrājumi
Sabiedrība izmanto ārpusbilances finanšu instrumentus, kas ietver finanšu garantijas, saistības par kredītu izsniegšanu, grantu izsniegšanu, kā arī saistības par ieguldījumiem asociētajos uzņēmumos un pārējos ieguldījumos (38.pielikums). Uzkrājumu, tai skaitā, uzkrājumu sagaidāmajiem kredītzaudējumiem, veidošanas principi saistībām par kredītu izsniegšanu, grantu izsniegšanu un finanšu garantijām ir aprakstīti 2.pielikuma 4.piezīmes (vi).punktā.
(12)Uzkrātās darbinieku atvaļinājumu izmaksas
Uzkrātās darbinieku atvaļinājumu izmaksas tiek atzītas pēc uzkrāšanas principa. Uzkrāto darbinieku atvaļinājumu izmaksu apjoms tiek aprēķināts, pamatojoties uz Sabiedrībā ietilpstošo darbinieku nopelnīto, bet neizmantoto atvaļinājuma dienu skaitu un ievērojot šādus principus:
uzkrātās izmaksas tiek veidotas darbinieku visu neizmantoto atvaļinājumu dienu apmaksai;
vienas neizmantotās atvaļinājuma dienas vērtība tiek noteikta kā štata darbinieku vidējā amatalga dienā uz pārskata gada beigām, kam pieskaitītas attiecīgās sociālās apdrošināšanas obligātās iemaksas;
izmaiņas uzkrātajās izmaksās tiek atspoguļotas peļņā vai zaudējumos.
(13)Darbinieku labumi
Sabiedrība veic sociālās apdrošināšanas maksājumus valsts pensiju apdrošināšanai un valsts fondēto pensiju shēmā saskaņā ar Latvijas Republikas likumdošanu. Valsts fondēto pensiju shēma ir fiksētu iemaksu pensiju plāns, saskaņā ar kuru Sabiedrībai jāveic likumā noteikta apjoma maksājumi, un tiem nerodas papildus juridiskas vai prakses radītas saistības veikt papildus maksājumus, ja valsts pensiju apdrošināšanas sistēma vai valsts fondēto pensiju shēma nevar nokārtot savas saistības pret darbiniekiem. Sociālās apdrošināšanas iemaksas tiek atzītas kā izmaksas, izmantojot uzkrājumu principu, un ir iekļautas darbinieku izmaksās.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
43
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(14)Atbalsta programmu finansējums
Lai arī šīs saistības ir bezprocentu vai ar procentu likmi, kas ir atšķirīga no vidējās likmes tirgū, tām ir papildus dalība peļņā vai zaudējumos, kas saistīta ar aktīviem, kuros Sabiedrība ir veikusi ieguldījumus, izmantojot šos resursus. Sabiedrības vadība uzskata, ka šīm saistībām ir cita veida procentu atdeve, kas saistīta ar pamatā esošo aktīvu atdevi. Šāda veida procentu atdeve SFPS ietvarā uzskatāma par iegulto atvasināto instrumentu. Saskaņā ar 9.SFPS 4.3.5.punktu iegultos atvasinājumus var, neatdalot no līguma, uzskaitīt kopā ar visu līgumu pēc tā patiesās vērtības ar pārvērtēšanu peļņā vai zaudējumos.
Šādi noteikto saistību patiesā vērtība sastāv no iepriekš uzskaitē esošā Atbalsta programmu finansējuma apvienojumā ar valsts atbalsta daļu, kas koriģēts par to nākotnes naudas plūsmas daļu, kas attiecas uz papildus maksājumiem / maksājumu samazinājumiem dēļ saistīto aktīvu vērtības pieauguma vai samazinājuma, t.i., saistības tiek atzītas tādā mērā, kas atbilst saistību atmaksas summai, kas noteikta Sabiedrībai. Atbalsta programmu finansējuma patiesās vērtības noteikšanā Sabiedrība izmantoja diskonta likmi 3.65% (2024.gadā: 3.50%).
Tā kā vairumā atbalsta programmu Sabiedrības klientiem pilnībā nav jāsedz sagaidāmā kredītriska izmaksas, tad, lai segtu programmas sagaidāmos kredītriska zaudējumus, programmai pieejamā publiskā finansējuma daļa tiek piešķirta daļēji vai pilnā apmērā no kopējiem sagaidāmajiem kredītriska zaudējumiem, atkarībā no programmai apstiprinātās struktūras. Par atbalsta programmas finansējuma piešķiršanu, tai skaitā Riska seguma rezervi, ko var izmantot, lai segtu Sabiedrības kredītriska zaudējumus skatīt zemāk 2.pielikuma 15.piezīmes (i). punktā.
(15)Būtiskas grāmatvedības aplēses un pieņēmumi
Turpmāk tekstā ir aprakstīti galvenie nākotnes notikumu pieņēmumi un citi būtiskākie aplēšu neskaidrības avoti pārskata datumā, kam piemīt ievērojams risks būtiski ietekmēt aktīvu un saistību uzskaites vērtības nākamajā pārskata periodā. Sabiedrības pieņēmumi un aplēses balstās uz parametriem, kas bija pieejami finanšu pārskatu sagatavošanas brīdī. Tomēr tirgus izmaiņu vai apstākļu dēļ, kurus Sabiedrība nevar ietekmēt, pašreizējie apstākļi un pieņēmumi par nākotnes notikumiem var mainīties. Tiklīdz šādas izmaiņas parādās, tās tiek atspoguļotas pieņēmumos. Aplēses un pieņēmumi tiek regulāri izvērtēti un ir balstīti uz vēsturisko pieredzi un citiem faktoriem, tai skaitā paredzamajiem nākotnes notikumiem, kuri tiek uzskatīti par iespējamiem konkrētajos apstākļos. Šādas aplēses un pieņēmumi ir aprakstītas turpmāk.
(i)Sagaidāmie kredītriska zaudējumi, tai skaitā sedzami no publiskā finansējuma. Riska seguma rezerve un Portfeļa zaudējumu rezerve
Sabiedrības īstenotās valsts atbalsta programmas ir izstrādātas, balstoties uz tirgus nepilnību analīzi, lai nodrošinātu uzņēmumu un iedzīvotāju piekļuvi finanšu resursiem jomās, kuras valsts ir izvirzījusi kā atbalstāmas un svarīgas tautsaimniecības sasaistīšanā ar valsts ekonomiku vai kurās ir nepietiekama piekļuve tirgū pieejamajiem finanšu resursiem. Sagaidāmie zaudējumi, programmas ietekme, riska novērtējums, finansiālās iespējas un īstenošanas izmaksas tiek prognozētas pirms konkrēto programmu apstiprina Ministru Kabinets, kā to nosaka Attīstības finanšu institūcijas likums.
Novērtējot programmas sagaidāmos zaudējumus, Sabiedrība izvērtē piemītošo kredītrisku, ņemot vērā Sabiedrības darbību augsta riska jomās, darbības risku, kā arī citus riskus, piemēram, tirgus riskus. Tā kā vairumā atbalsta programmu Sabiedrības klientiem pilnībā nav jāsedz sagaidāmā kredītriska izmaksas, tad, lai segtu programmas sagaidāmos kredītriska zaudējumus, programmai pieejamā publiskā finansējuma daļa tiek piešķirta daļēji vai pilnā apmērā no kopējiem sagaidāmajiem kredītriska zaudējumiem, atkarībā no programmai apstiprinātās struktūras un tādejādi pirms programmas ieviešanas tiek iezīmēta kredītriska zaudējumu segumam. Skatīt arī 2.pielikuma 3.piezīmi.
Publiskā finansējuma daļa, kas ir piešķirta programmas sagaidāmā kredītriska zaudējumu segšanai, tiek ieskaitīta konkrētās atbalsta programmas speciālajā rezerves kapitālā Sabiedrības pozīcijas Specifiskās rezerves, kas attiecināmas uz atbalsta programmām ietvaros un atspoguļota kā Portfeļa zaudējumu rezerve (skatīt 42.pielikumu), vai uzskaitīta atsevišķi kā uzkrājums riska segumam (Riska seguma rezerve), kas tiek klasificēts kā saistības (skatīt 39.pielikumu). Detalizētāku informāciju par Riska seguma rezervi skatīt arī 5.piezīmes (i). un (ii).punktos.
Ja publiskais finansējums, kas klasificēts kā Riska seguma rezerve vai Portfeļa zaudējumu rezerve noteiktas programmas sagaidāmo kredītrisku zaudējumu segšanai, pārsniedz faktiskos kredītu zaudējumus, kas radušies programmas īstenošanas gaitā, tad publiskā finansējuma pāri palikusī daļa tiek pārdalīta uz citu valsts atbalsta programmu ar Sabiedrības akcionāru lēmumu vai ir atmaksājama saskaņā ar programmas finansēšanas līguma nosacījumiem.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
44
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(15) Būtiskas grāmatvedības aplēses un pieņēmumi (turpinājums)
(ii)Sagaidāmie kredītzaudējumi
Lai novērtētu SKZ apjomu, vadībai jāveic pieņēmumi attiecībā uz kredītu iespējamajām saņemamajām naudas plūsmām. Vadībai ir jāveic būtiski pieņēmumi saistībā ar kredītu nodrošinājuma vērtību. Nodrošinājuma novērtējums ietver tās vērtības samazinājuma summas, kuras sedz valsts atbalsta programmu finansējums, skatīt 39.pielikumu. Detalizētu informāciju skatīt 2.pielikuma 4.piezīmes (vi).punktā.
(iii)Ieguldījumu riska kapitāla fondos patiesā vērtība
Sabiedrības vadība regulāri pārbauda, vai riska kapitāla fondu ieguldījumu vērtība ir pienācīgi atspoguļota. Ja informācija par ieguldījumu novērtējumu ir nepilnīga vai neapstiprina to vērtību, vadībai jāveic pieņēmumi par riska kapitāla fondu patieso vērtību.
Detalizēti pieņēmumi un jutīguma faktori
Altum privātā kapitāla un iespējkapitāla fondu portfeļa uzņēmumu vērtēšana tiek veikta saskaņā ar Sabiedrības iekšējās vērtēšanas principiem, kas balstīti Starptautiskās privātā un riska kapitāla ieguldījumu novērtēšanas vadlīnijās (International Private Equity and Venture Capital Valuation Guidelines - IPEV).
Galvenie vērtēšanas principi:
Visi jaunie ieguldījumi (t.i., 1 gada laikā no ieguldījuma veikšanas datuma) tiek atzīti to iegādes vērtībā, izņemot, kad nav pierādījumu
Pirms-sēklas un sēklas posma ieguldījumi, ņemot vērā jaunuzņēmumu specifiku, tiek novērtēti, pamatojoties uz to nefinanšu mērķu (milestones) izpildi, un tāpēc šo ieguldījumu novērtēšana tiek veikta saskaņā ar vienkāršotu principu: diskonta piemērošanu. Diskonts tiek piemērots, pamatojoties uz iekšējā vērtētāja profesionālo spriedumu, ņemot vērā izmaiņu apjomu uzņēmuma attīstībā.
Privātā kapitāla fondu ieguldījumi, kuru sākotnējā ieguldījuma vērtība nepārsniedz 500 000 eiro, tiek vērtēti saskaņā ar vērtētāja profesionālo vērtējumu, pamatojoties uz fondu pārvaldnieku sagatavotajiem vērtēšanas modeļiem.
Privātā kapitāla fondu ieguldījumi, kuru sākotnējā ieguldījumu vērtība pārsniedz 500 000 eiro, tiek padziļināti novērtēti katram no šiem ieguldījumiem izveidojot vērtēšanas modeli, balstoties uz fonda pārvaldnieka sagatavoto vērtēšanas modeli. Visizplatītākās vērtēšanas metodes ir:
o Salīdzināšanas metode: pamatojoties uz uzņēmumam līdzīgu uzņēmumu pirkšanas/pārdošanas darījumiem (gan no produkta, gan attīstības stadijas viedokļa) pasaulē (neseno investīciju cena), datiem no biržām un starptautiskām datu bāzēm, šo metodi var izmantot tikai tad, ja uzņēmums ir vismaz produkta komercializācijas sākumposmā. Nozarei atbilstoši peļņas koeficienti (multiplikatori) tiek izmantoti izaugsmes stadijas uzņēmumiem. Visbiežāk izmantotie multiplikatori ir apgrozījums, EBITDA, vai neto peļņas multiplikators.
o Ieņēmumu metode: nākotnes naudas plūsmas NPV noteikšanu var izmantot brīdī, kad ir izpildīti visi priekšnoteikumi nākotnes naudas plūsmas prognozēšanai, kas ir pieņemami un saprotami investoram.
o Investīcijas, izņemot Akcelerācijas programmas pirmssēklas un sēklas investīcijas, kur vairāki fondi ir ieguldījuši vienā uzņēmumā, tiek vērtētas atsevišķi ar mērķi vienādot dažādu fondu vērtēšanas modeļu metodoloģijas, lai atspoguļotu vienotu vērtību Altum finanšu pārskatos.
Cenu svārstību risks tieši ietekmē Altum riska kapitāla fonda vērtību. Veicot ieguldījumus 22 fondos un 3 fondu fondos, Altum ir nodrošinājis pietiekamu investīciju diversifikāciju, aptverot 30 fondus ar dažādām ieguldījumu stratēģijām un plašu ģeogrāfisko tvērumu.
31.12.2025.
31.12.2024.
RKF uzskaites vērtība
98 095
101 270
Ietekme uz NAV +10%
9 810
10 127
Ietekme uz NAV -10%
(9 810)
(10 127)
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
45
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(15) Būtiskas grāmatvedības aplēses un pieņēmumi (turpinājums)
(iv)Ieguldījumu īpašumu pārvērtēšana
Sabiedrība uzskaita ieguldījumu īpašumus patiesajā vērtībā, atzīstot patiesās vērtības izmaiņas visaptverošo ienākumu pārskatā. Lai noteiktu ieguldījumu īpašumu patieso vērtību 2025.gada 31.decembrī un 2024.gada 31.decembrī, Sabiedrība ir piesaistījusi neatkarīgu vērtētāju. Ieguldījumu īpašumi sastāv no lauksaimniecības zemes. Ieguldījumu īpašumiem galvenokārt tiek izmantota salīdzinošā darījuma metode. Papildus informāciju skatīt 2.pielikuma 8.piezīmes (iv).punktā un 26.pielikumā.
(v)2. un 3.paaudzes riska kapitāla fondu klasifikācija
2024.gada 31.decembrī beidzās 3.paaudzes fondu darbības termiņš. Vienīgais fonds, kuram netika uzsākts likvidācijas process ir FlyCap Mezzanine Fund II, visiem pārējiem fondiem ir uzsākta likvidācija, fondu likvidācijas procesā fondu pārvaldnieki turpinās atlikušo portfeļa ieguldījumu realizāciju ar iespējami izdevīgākiem nosacījumiem.
Sabiedrība katru gadu detalizēti izvērtē noslēgtos līgumus ar fonda pārvaldniekiem ar mērķi novērtēt kontroles esamību vai būtiskas ietekmes esamību, piemērojot SFPS Nr.10 kritērijus par kontroli un SGS Nr.28 kritērijus par būtisku ietekmi. Sabiedrība uzskata, ka tā nekontrolē riska kapitāla fondus, lai gan tās līdzdalība vairākumā fondu pārsniedz 50%. Veicot ikgadējo izvērtējumu, tiek secināts, ka Sabiedrībai ir būtiska ietekme riska kapitāla fondos, tādēļ ieguldījumi tajos tiek pielīdzināti asociētajiem uzņēmumiem un novērtēti PVPZ.
Fonda pārvaldnieks saskaņā ar noslēgto Komandītsabiedrības līgumu, ievērojot nacionālo un EU regulējumu, nodrošina patstāvīgu un profesionālu fonda ieguldījumu veikšanu, pārvaldību un investīciju realizāciju un darbojas kā gādīgs un rūpīgs saimnieks, pēc augstākajiem nozares standartiem.
Altum kā speciālajam komandītam nav tiesības piedalīties un jebkādā veidā ietekmēt fonda pārvaldnieka operacionālo darbu, veikt ieguldījumu izvērtēšanu, pieņemt investīciju lēmumus, piedalīties investīciju realizācijas procesā, kas ir pilnībā fonda pārvaldnieka pārziņā saskaņā ar noslēgto līgumu.
Altum kā speciālajam komandītam ir nodrošināta vieta fondu Konsultatīvajās padomēs, kas tiek sasauktas vismaz vienu reizi gadā, lai izrunātu fonda darbības rezultātus, taču Konsultatīvās padomes dalībnieki lēmumus attiecībā uz fonda darbību nepieņem, bet, ja ir kādi norādījumi, tad tie ir ieteikuma rakstura.
Tomēr iestājoties ārkārtas apstākļiem, kas būtiski var apdraudēt fonda darbību, biedri ar vismaz 75% balsu vairākumu no parakstītā kapitāla var lemt par komplimentāra izslēgšanu, ja ir iestājies kāds no pamatotiem iemesliem (faktiski Komplementārs ir būtiski pārkāpis Līguma nosacījumus vai rīkojies nesaimnieciski). Tāpat ar 75% biedru balsu vairākumu var tikt pieņemti tādi lēmumu, kas saistās ar fonda darbības termiņa pagarināšanu, izbeigšanu, pārvaldības maksas samazināšanu, galvenā personāla izmaiņām un citiem nozīmīga rakstura jautājumiem, tomēr vēršam uzmanību, ka tie nav saistīti ar ikdienas ieguldījumu pārvaldību un lēmumu pieņemšanu, bet gan saistās ar vispārējiem darbības principiem.
Sabiedrībai, rīkojoties saskaņā ar likumdošanas aktu prasībām, jāuzrauga finanšu instrumentu īstenošana, jāizvēlas finanšu starpnieki un jātiecas palielināt Ieguldījumu fonda vērtību. Sabiedrība var pārtraukt sadarbību ar fondu pārvaldniekiem tikai tad, ja fondu pārvaldnieki pārtrauc darbību vai to darbībā tiek atklātas nelikumības. Šādā gadījumā attiecīgie fondi tiek slēgti – tiek uzsākts likvidācijas process, netiek veikti jauni ieguldījumi vai arī ar publiska konkursa palīdzību tiek meklēts jauns pārvaldnieks.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
46
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(15) Būtiskas grāmatvedības aplēses un pieņēmumi (turpinājums)
(vi)4.paaudzes riska kapitāla fondu klasifikācija
2018.gadā sākās aktīva sadarbība ar 4.paaudzes riska kapitāla fondiem. Sabiedrība katru gadu detalizēti izvērtē noslēgtos līgumus ar fonda pārvaldniekiem ar mērķi novērtēt kontroles esamību vai būtiskas ietekmes esamību, piemērojot SFPS Nr.10 kritērijus par kontroli un SGS Nr.28 kritērijus par būtisku ietekmi.
Izvērtējot komandatīsabiedrības līguma nosacījumus, attiecībā uz kontroli par veikto ieguldījumu, saskaņā ar SFPF Nr.10 kritērijiem, iepriekš tika konstatēts, ka būtiskākais indikators ir Sabiedrības “veto” tiesības mainīt ieguldījuma pārvaldnieku 2 gadu laikā no līguma slēgšanas brīža. 2022.gadā šo tiesību izmantošanas termiņš ir beidzies. Kā rezultātā, vairs nepastāv būtiski ieguldījumu kontroles indikatori un Sabiedrība savus ieguldījumu 4.paaudzes riska kapitāla fondos uzskata par Ieguldījumiem asociētajās sabiedrībās.
(vii)5.paaudzes riska kapitāla fondu klasifikācija
2024. un 2025.gadā sākās sadarbība ar 5.paaudzes riska kapitāla fondiem. Sabiedrība katru gadu detalizēti izvērtē noslēgtos līgumus ar fonda pārvaldniekiem ar mērķi novērtēt kontroles esamību vai būtiskas ietekmes esamību, piemērojot SFPS Nr.10 kritērijus par kontroli un SGS Nr.28 kritērijus par būtisku ietekmi. Sabiedrība uzskata, ka tā nekontrolē riska kapitāla fondus, lai gan tās līdzdalība visos fondos pārsniedz 50%, jo Altum nav pakļauts pozitīvai mainīgajai atdevei, kas pārsniedz tās sākotnējo ieguldījumu un noteikto sagaidāmo atdevi. Veicot ikgadējo izvērtējamu, tiek secināts, ka Sabiedrībai ir būtiska ietekme riska kapitāla fondos, tādēļ ieguldījumi tajos tiek pielīdzināti asociētajiem uzņēmumiem un novērtēti PVPZ.
(viii)AIF “Altum kapitāla fonds” klasifikācija
Saskaņā ar AIF “Altum kapitāla fonds” grāmatvedības politiku, tas darbojas kā ieguldījumu sabiedrība, jo izpildās šādi 10.SFPS “Konsolidētie finanšu pārskati” noteiktie kritēriji: (i) Fondam līdzekļus kapitālieguldījumu veikšanai nodrošina vairāki investori, un Fonda mērķis ir sniegt ieguldījumu pakalpojumus šiem investoriem; (ii) Fonda apsolījums investoriem ir, ka tā biznesa mērķis ir ieguldīt saņemtos līdzekļus, lai iegūtu atdevi no kapitāla pieauguma, investīciju ienākuma, vai abiem; (iii) Fonds uzskaita un novērtē ieguldījumus patiesajā vērtībā, tāpēc AIF “Altum kapitāla fonds” nekonsolidē tā ieguldījumus kapitāla instrumentos.
Saskaņā ar Komandītsabiedrības līgumu, Fonda galvenais partneris ir Sabiedrība un kā Fonda pārvaldnieks ir pilnībā atbildīg a par visiem Fonda darbības aspektiem, ieskaitot ieguldījumu novērtēšanu. Ieguldījumu uzskaites vērtību Fonds atzīst un atspoguļo Fonda gada pārskatā, kas tiek auditēts katru gadu.
Sabiedrības ieguldījums Fondā sastāda 48.91% no Fonda kapitāla, tika klasificēts kā ieguldījums asociētājā uzņēmumā un tiek uzskaitīts PVPZ.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
47
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(15) Būtiskas grāmatvedības aplēses un pieņēmumi (turpinājums)
(ix)Ieguldījumu riska kapitāla fondos vērtības uzraudzība
2., 3., 4. un 5.paaudzes RKF
Saskaņā ar Komandītsabiedrības līgumu galvenais partneris un riska kapitāla nozares profesionāļi ir pilnībā atbildīgi par visiem ieguldījumu fonda darbības aspektiem, ieskaitot ieguldījuma novērtēšanu, vērtības samazinājuma pārvērtēšanu un noteikšanu, ja ieguldījuma uzskaites vērtība pārsniedz atgūstamo summu. Uzskaites vērtību un vērtības samazinājumu atzīst un atspoguļo fonda finanšu pārskatā, kas tiek auditēts katru gadu.
Riska kapitāla fondu veikto ieguldījumu vērtība Sabiedrības pārskatos tiek uzrādīta patiesajā vērtībā, piemērojot Sabiedrības uzskaites politikas. Cits fondu darbības aspekts ir saistīts ar patiesās vērtības, uz kuras balstās fondu vadības pieņemtie lēmumi, tai skaitā par ieguldījuma izbeigšanas stratēģiju, laika izvēli, noteikšanu. Patiesā vērtība tiek norādīta fondu ceturkšņa ieguldījumu pārskatos. Ieguldījuma vērtība tiek noteikta, izmantojot piemērotāko no Starptautiskajās privātā kapitāla un riska kapitāla vērtēšanas vadlīnijās aprakstītajām metodēm. Izmantotās metodes ietver trešās puses vērtējumu, nozares vērtēšanas standartus (Industry Valuation Benchmarks), diskontētās naudas plūsmas metodi un citas.
Atbilstoši Sabiedrības noteiktajiem principiem Sabiedrība uzskata fonda vadības iesniegtos vērtējumus par uzticamu avotu, jo tikai profesionāļi ar atbilstošu pieredzi un apliecināmu praktisko pieredzi tiek izvēlēti būt par fonda pārvaldniekiem. Tomēr, lai nodrošinātu stabilu un caurskatāmu finanšu pārvaldību, Sabiedrība īsteno regulāru uzraudzības procedūru (parasti reizi ceturksnī), lai pārvērtētu ieguldījumu fondu portfeļa vērtību. Novērtējums tiek sagatavots, balstoties uz fondu vadības iesniegto informāciju. Process ir sadalīts vairākos posmos:
Finanšu starpnieku daļa, riska kapitāla segmenta uzņēmējdarbības īpašnieks, ir atbildīgs par Fonda iegrāmatotās un atzītās ieguldījuma vērtības sākotnējo analīzi, balstoties uz fonda vadības sagatavoto un atsūtīto pamatojošo informāciju. Par katru ieguldījumu riska darījumu ieguldījumu fondi sagatavo šādu informāciju: ieguldījuma pašreizējā attīstība un dinamika, finansiālie rezultāti un prognozes. Jāuzsver, ka fondi, kas specializējušies agrīnā posma ieguldījumos (galvenokārt, projektos, kas vēl nenes peļņu) nevar sagatavot informāciju par projektu finansiālo sniegumu. Šādos gadījumos izmanto pieeju, kur ieguldījums tiek novērtēts pēc punktiem (investment scoring approach).
Finanšu starpnieku daļa organizē jautājumu un atbilžu sesijas ar riska kapitāla fonda vadību, kuru laikā fonda vadība atskaitās par katru portfeļa ieguldījumu. Ja pamatojošā informācija norāda uz neprecīzi aplēstu patieso vērtību, tiek koriģēta atzītā vērtība.
koriģētā (ja bija nepieciešams) informācija tiek iesniegta Risku vadības departamentam uzskaites vērtības pārskatīšanai, pēc tam – Aktīvu-pasīvu un riska vadības komitejai galīgā apstiprinājuma sagatavošanai pirms informācijas atzīšanas Sabiedrības grāmatvedības sistēmā.
Ja ir pierādījumi vērtības samazinājumam, Sabiedrība samazina riska kapitāla fondu neto aktīvu vērtību un atzīst zaudējumus peļņā vai zaudējumos.
AIF “Altum kapitāla fonds”
Saskaņā ar Komandītsabiedrības līgumu, galvenais partneris ir Sabiedrība un kā Fonda pārvaldnieks ir pilnībā atbildīgs par visiem Fonda darbības aspektiem, ieskaitot ieguldījuma novērtēšanu, vērtības samazinājuma pārvērtēšanu un noteikšanu, ja ieguldījuma uzskaites vērtība pārsniedz atgūstamo summu. Uzskaites vērtību un vērtības samazinājumu atzīst un atspoguļo Fonda finanšu pārskatā, kas tiek auditēts katru gadu.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
48
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(15) Būtiskas grāmatvedības aplēses un pieņēmumi (turpinājums)
(viii) Ieguldījumu riska kapitāla fondos vērtības uzraudzība (turpinājums)
AIF “Altum kapitāla fonds” (turpinājums)
Fonda veikto ieguldījumu vērtība Fonda finanšu pārskatos tiek uzrādīta patiesajā vērtībā, piemērojot Sabiedrības uzskaites politikas. Patiesā vērtība tiek norādīta Fonda ceturkšņa pārskatos. Finanšu instrumentu patiesā vērtība tiek noteikta, piemērojot dažādas metodes vai to kombināciju, atkarībā no konkrētā ieguldījuma specifikas, kā arī pieejamās informācijas, lai pamatotu vērtēšanā izmantotos pieņēmumus. Metožu izvēlē ir noteikta šāda prioritāte – (i) publiskā tirgū kotētu finanšu instrumenti patiesā vērtība vienmēr tiek noteikta pēc to tirgus pirkšanas cenas pārskata datumā, (ii) trešo pušu cenu kotācijas, (iii) darījumi ar salīdzināmu uzņēmumu salīdzināmiem finanšu instrumentiem publiski kotētos tirgos vai ārpus tiem un (iv) diskontētā naudas plūsma. Vērtēšanas procesu un tā ietvaros nepieciešamo datu vākšanu un analīzi veic Investīciju direktors, kurš ir atbildīgs par konkrētā ieguldījuma pārvaldīšanu. Šīs analīzes rezultāti tiek dokumentēti ieguldījuma vērtības ziņojumā un reizi ceturksnī tiek iesniegti izskatīšanai Fonda Investīciju komitejai. Ja AIF “Altum kapitāla fonds” Investīciju komiteja neprasa veikt izmaiņas vai papildinājumus vērtības ziņojumos, vērtības ziņojumi tiek iesniegti Grāmatvedības departamentam, lai grāmatvedības uzskaitē reģistrētu ieguldījumu vērtības izmaiņas.
Kapitāla tirgus attīstības veicināšanai Baltijas kapitāla tirgus akcelerācijas fondu (IPO fonds)
Ieguldījumu novērtēšana tiek veikta, balstoties uz fonda pārvaldnieka iesniegtajiem ceturkšņa ziņojumiem, kā arī pusgada pārrunām par būtiskākajām izmaiņām un ieguldījumu attīstību.
Saskaņā ar noslēgto līgumu fonda pārvaldnieks ir pilnībā atbildīgs par visiem ieguldījumu fonda darbības aspektiem, tostarp ieguldījumu novērtēšanu, vērtības samazinājuma noteikšanu un pārvērtēšanu, ja ieguldījuma uzskaites vērtība pārsniedz atgūstamo vērtību. Uzskaites vērtība un potenciālais vērtības samazinājums tiek atzīti un atspoguļoti fonda finanšu pārskatos, kurus ik gadu pārbauda neatkarīgs auditors.
Riska kapitāla fondu ieguldījumi Sabiedrības finanšu pārskatos tiek uzrādīti patiesajā vērtībā, ievērojot Sabiedrības uzskaites politiku. Fondu darbības neatņemama sastāvdaļa ir patiesās vērtības noteikšana, uz kuras balstās pārvaldnieka lēmumi par ieguldījumu attīstību, tai skaitā par iziešanas stratēģiju un tās īstenošanas laiku. Patiesā vērtība tiek norādīta fonda ceturkšņa ieguldījumu pārskatos, savukārt vērtības noteikšanai tiek izmantotas Starptautiskajās privātā kapitāla un riska kapitāla vērtēšanas vadlīnijās ietvertās atzītās metodes.
Atbilstoši Sabiedrības noteiktajiem principiem fonda pārvaldnieka iesniegtie vērtējumi tiek uzskatīti par uzticamu informācijas avotu, jo fonda vadību veic profesionāļi ar atbilstošu pieredzi un kompetenci. Lai nodrošinātu caurskatāmu un stabili pārvaldītu ieguldījumu portfeli, Sabiedrība īsteno regulāru uzraudzības procesu (parasti reizi ceturksnī), izvērtējot ieguldījumu attīstību un riskus. Novērtējums tiek sagatavots, balstoties uz fondu pārvaldnieka iesniegto informāciju un papildus Sabiedrības veiktajām analītiskajām darbībām.
Baltijas Inovāciju fonds (BIF), Baltijas Inovāciju fonds 2 (BIF 2) un Trīs jūru iniciatīvas investīciju fonds (3JF)
BIF ieguldījumu novērtēšana balstās uz Eiropas Investīciju fonda (Fondu Fonda Pārvaldnieka) ziņojumiem un tā portfelī esošo Fondu Pārvaldnieku ziņojumiem par Fondu darbību un finanšu rādītājiem attiecīgajā finanšu periodā, kā arī ik pusgada pārrunām ar Fondu Fonda Pārvaldnieku par BIF darbību pēdējā pusgada laikā.
3JF ieguldījumu novērtēšana balstās uz Fuchs Asset Management S.A. (Fonda Pārvaldnieka) investoru ziņojumiem un citu Fonda Pārvaldnieka sniegto informāciju par Fondu darbību un finanšu rādītājiem attiecīgajā finanšu periodā.
(x)Reversā noma
Meklējot risinājumu reversā nomas darījumu uzskaitei un atbilstībai SFPS, Sabiedrības vadība balstīja savu viedokli uz darījuma būtību un tā ekonomisko pamatojumu, nevis uz juridisko formu. Vērtējot šos darījumus, sabiedrības vadība lielu uzmanību veltīja nomnieka atpakaļpirkuma tiesību izmantošanai. Darījums tiek klasificēts kā finanšu darījums, nevis noma un īpašums kalpo kā nodrošinājums darījumam. Reversās nomas uzskaitei tiek piemērots SFPS Nr.9.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
49
2 Nozīmīgāko uzskaites principu kopsavilkums (turpinājums)
(15) Būtiskas grāmatvedības aplēses un pieņēmumi (turpinājums)
(xi)Aģents vai Principāls
Sabiedrība realizējot valsts atbalsta programmu darbojas kā Aģents vai Principāls.
Sabiedrības vadība uzskata, ka Sabiedrība ir Principāls, ja Sabiedrība ir atbildīga par atbalsts programmas sniegšanu un var pilnībā vai daļēji ietekmēt no klientiem saņemto atlīdzību apjomu (procentu likmi, komisijas ieņēmumus, garantiju prēmijas u.c.) ievērojot, ka dažām programmām var tikt noteikts no klientiem saņemtās atlīdzības limits, ko nedrīkst pārkāpt. Sabiedrība ir izvērtējusi tās Principāla lomu programmās Aizdevumi ar kapitāla atlaidi un secinājusi, ka Principāla uzskaite ir piemērojama, jo Sabiedrība kontrolē sniegtos pakalpojumus (veic aizņēmēju kredītspējas izvērtēšanu pirms aizdevumu izsniegšanas), tās pienākums ir nodrošināt aizdevuma izsniegšanu un uzraudzību aizdevuma laikā, ir iespēja izcenot pakalpojumu. Sabiedrība atzīst peļņā vai zaudējumos gan saņemtos ieņēmumus par no klientiem saņemtajām atlīdzībām, kā arī izdevumus, kas ir saistīti ar atbalsta instrumentu neto vērtību, pilnā vai daļējā apmērā.
Savukārt Sabiedrība ir Aģents, ja Sabiedrība ir atbildīga par atbalsta programmu sniegšanu, tomēr no klientiem saņemtās atlīdzības atbalsta programmu ietvaros izsniegtajiem atbalsta instrumentiem ietver sevī citu personu vārdā un labā iekasētās summas, kas nepalielina Sabiedrības pašu kapitālu, un tādēļ nav Sabiedrības ieņēmumi, kā arī izdevumi, kas saistīti ar atbalsta instrumentu neto vērtību nesamazina Sabiedrības pašu kapitālu un tādēļ nav Sabiedrības zaudējumi. Tādejādi Sabiedrība ieņēmumos iekļauj tikai to līdzekļu daļu, ko Sabiedrība saņem kā atlīdzību atbalsta programmu pārvaldības saistīto izmaksu segšanai. Savukārt pārējie ieņēmumi un izdevumi pilnībā tiek attiecināti uz līdzekļiem, kas paredzēti atbalsta programmas realizācijai, samazinot/palielinot atbalsta programmas finansējuma apjomu.
(xii)Aizņēmumi, ar procentu likmes atlaidi
Ņemot vērā EURIBOR likmes un finansējuma piesaistes izmaksu pieaugumu un atbilstoši tam aizņēmēju veiktos procentu maksājumus, Sabiedrība piemēroja aizdevumu procentu likmju samazinājumu aizdevumiem, kuriem aizdevuma līgums parakstīts līdz 2023.gada 31.decembrim. 2023.gada decembrī Padome paziņoja par procentu likmes samazinājumu un apstiprināja 2024.gada budžetu, rezultātā daļa no nākotnes naudas plūsmas pašreizējās vērtības vairs nebūs juridiski īstenojama, tāpēc ievērojot IFRS 9.standarta B5.4.6.punkta prasības Sabiedrība pārskatīja finanšu instrumenta bruto uzskaites vērtību kā aplēsto līgumā paredzēto nākotnes naudas plūsmas pašreizējo vērtību un aplēstos zaudējumus atzina peļņā vai zaudējumos 2023.gada pārskatā. Procentu likmes samazinājums tika realizēts kā procentu likmes subsīdijas. Saskaņā ar 2024.gada 1.oktobra Ministru kabineta noteikumiem “Programmas "Altum aizdevumu portfelī iekļauto darījumu procentu likmes subsīdijas" īstenošanas noteikumi” Sabiedrība 2025.gada sākumā aprēķināja un izmaksāja klientiem procentu likmes subsīdijas par 2024.gadā samaksātajiem procentiem.
(16)Jaunu un/vai grozītu SFPS un Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) interpretāciju piemērošana
(i) Jauni un grozīti SFPS grāmatvedības standarti, kas pirmo reizi stājās spēkā pārskata gadā
Grozījumi 21.SGS Apmaināmības trūkums (spēkā pārskata periodiem, kas sākas 2025.gada 1.janvārī vai vēlāk).
Jauno standartu un esošo standartu grozījumu pieņemšana, kurus izdevusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP) un pieņēmusi ES, ir spēkā pārskata periodā. To pieņemšana neietekmēja informācijas atklāšanu vai šajos finanšu pārskatos uzrādītās summas.
(ii) Standarti un grozījumi, kas stājas spēkā pirmo reizi pārskata periodos, kas sākas 2026.gada 1.janvārī vai vēlāk vai kas nav apstiprināti lietošanai ES
Grozījumi Finanšu instrumentu klasifikācijā un novērtēšanā – Grozījumi 9.SFPS un 7.SFPS (spēkā pārskata periodiem, kas sākas 2026.gada 1.janvārī vai vēlāk).
Ikgadējie SFPS grāmatvedības standartu uzlabojumi (spēkā no 2026.gada 1.janvāra).
No dabas atkarīgās elektroenerģijas līgumi, grozījumi 9.SFPS un 7.SFPS (spēkā pārskata periodiem, kas sākas 2026.gada 1.janvārī vai vēlāk).
18.SFPS Uzrādīšana un informācijas atklāšana finanšu pārskatos (spēkā pārskata periodiem, kas sākas 2027.gada 1.janvārī vai vēlāk, vēl nav apstiprināti ES).
19.SFPS Meitas uzņēmumi bez publiskās nozīmes: informācijas atklāšana (spēkā pārskata periodiem, kas sākas 2027.gada 1.janvārī vai vēlāk, vēl nav apstiprināti ES).
Sabiedrība novērtē šo grozījumu ietekmi uz tās finanšu pārskatiem.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
50
3 Risku pārvaldība
Sabiedrības risku pārvaldībai ir izveidota risku vadības sistēma, ņemot vērā Sabiedrības lielumu, struktūru un darbības specifiku, kā arī ņemot vērā ierobežotās iespējas pilnā mērā vadīt atsevišķus riskus. Sabiedrība īsteno darbību ietekmējošo risku pārvaldīšanu atbilstoši Sabiedrībā apstiprinātajiem risku vadības iekšējiem normatīvajiem dokumentiem, kas definē un nosaka līdzekļu kopumu, kādi tiek izmantoti Sabiedrības darbībai piemītošo risku vadībai. Risku pārvaldībā tiek ievēroti šādi galvenie principi:
Risku pārvaldība ir ikdienas funkciju sastāvdaļa;
Sabiedrībā nosaka un novērtē iespējamos riskus pirms jaunu produktu vai pakalpojumu ieviešanas;
uzņemoties riskus, Sabiedrība saglabā ilgtermiņa spēju īstenot tās darbībai noteiktos mērķus un uzdevumus;
Sabiedrība neiesaistās darījumos, neveic darbības, kas rada riskus, kuri apdraud tās darbības stabilitāti īstermiņā un ilgtermiņā, vai arī kas var kaitēt tās reputācijai.
Risku pārvaldībai Sabiedrība pielieto dažādas, finanšu institūcijas darbības specifikai atbilstošas risku analīzes metodes un instrumentus, kā arī nosaka riska limitus un ierobežojumus.
Nozīmīgākie riski, kuriem Sabiedrība pakļauta, ir kredītrisks, likviditātes risks, darbības atbilstības risks un operacionālie riski. Ņemot vērā 2022. gadā pieaugošā progresijā eskalējušos ģeopolitiskos notikumus, ir pieauguši un tiek atbilstīgi uzraudzīti arī noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas un proliferācijas (turpmāk arī - NILLTPF), un sankciju riski, tāpat arī procentu likmju risks, kas saistāms gan ar klientu kredītspējas riska vadību, gan ar Sabiedrības piesaistīto resursu struktūras vadību.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
51
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(1) Kredītrisks
Kredītrisks paredz varbūtību, ka Sabiedrības klients vai sadarbības partneris nespēs vai atteiksies pildīt saistības pret Sabiedrību pilnā apmērā un noteiktajā termiņā. Tā kā Sabiedrības darbības mērķis ir realizēt valsts atbalsta un attīstības programmas, Sabiedrība kredītriskam galvenokārt ir pakļauta tās kreditēšanas darbību ietvaros, izsniedzot garantijas trešajām personām, veicot ieguldījumu riska kapitāla fondos, kā arī, īstenojot citus finanšu instrumentus valsts atbalsta un attīstības programmas ietvaros. Sabiedrība ir pakļauta kredītriskam arī tās investīciju darbību ietvaros. Kredītrisks ietver arī koncentrācijas risku, kas var būt gan atsevišķi lieli riska darījumi, gan ievērojami riska darījumi ar klientu grupām vai sadarbības partneriem, kuru saistību neizpildes varbūtību virza kopēji noteicošie faktori, piemēram, kopējā makroekonomiskā situācija, nozare vai instrumenta veids.
(i)Kredītriska pārvaldība
Kredītriska pārvaldību nosaka Sabiedrības Risku pārvaldības politika un Kredītpolitika:
Padome nosaka kopējo riska apjomu, kādu Sabiedrība vēlas uzņemties. Lai nodrošinātu Padomes noteiktā ietvara izpildi, Sabiedrībā ir noteikti riska limiti un mērķi ģeogrāfisko reģionu, valstu, tautsaimniecības nozaru, kredītriskam pakļauto darījumu portfeļu griezumā, kā arī tiek noteikti ierobežojumi riska darījumiem ar vienu klientu/sadarbības partneri vai ar tiem saistītām grupām, kā arī riska limiti vai mērķi.
Risku vadības departaments atbild par kredītriska pārvaldības neatkarīgu uzraudzību un kontroli. Risku vadības departamenta uzdevums ir izstrādāt un uzturēt Sabiedrības darbības specifikai atbilstošu kredītriska vadības ietvaru, kā arī uzraudzīt un nodrošināt, ka uzņemtais kredītriska līmenis nepārsniedz Padomes noteikto.
Struktūrvienības, kas ikdienā nodrošina sadarbību ar klientu (turpmāk – biznesa struktūrvienība), ir atbildīgas par kredītriska novērtēšanu un uzraudzību pirms riska darījuma uzsākšanas ar klientu, kā arī darījuma attiecību laikā, ievērojot Sabiedrībā noteiktos riska limitus un mērķus, ievērojot Sabiedrības iekšējās procedūrās un noteikumos noteikto kārtību.
Iekšējais audits veic neatkarīgas un periodiskas kredītriska pārvaldības sistēmas pārbaudes.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
52
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(1) Kredītrisks (turpinājums)
(i)Kredītriska novērtēšana, samazināšana un uzraudzība
Sabiedrības kredītriska pārvaldības pamatprincips ir klientu un sadarbības partneru spēja pildīt saistības pret Sabiedrību, kas tiek nodrošināts, novērtējot klientus un sadarbības partnerus pirms darījuma uzsākšanas, kā arī īstenojot turpmāku nepārtrauktu uzraudzību un novērtēšanu ar kredītriska vadības sistēmas ietvaros iestrādātajiem instrumentiem.
Sabiedrība pirms riska darījumu uzsākšanas rūpīgi analizē un izvērtē klienta vai sadarbības partnera spēju un vēlmi segt uzņemtās saistības pret Sabiedrību. Klienta vai sadarbības partnera maksātspēja darījuma izvērtēšanas brīdī un nākotnē, realizējot finansējamo projektu, ir galvenais kritērijs, pieņemot lēmumu par riska darījuma veikšanu ar konkrēto klientu vai sadarbības partneri.
Sabiedrība mazina savu pakļautību kredītriskam, piesaistot ķīlu vai citu riska darījumam un programmas nosacījumiem atbilstošu nodrošinājumu. Termins “ķīla” ietver ķīlas un garantijas. Atsevišķas grupas darījumu ietvaros \ ķīla vai cits nodrošinājums netiek pieprasīts, ja to paredz programmas nosacījumi. Nodrošinājuma novērtējums balstās uz ieķīlāto aktīvu rūpīgu izskatīšanu un analīzi, un ir klienta kredītriska izvērtējuma neatņemama sastāvdaļa. Nodrošinājuma vērtība tiek samērīgi periodiski aktualizēta, t.sk., veicot klientam vai sadarbības partnerim izsniegtā riska darījuma nosacījumu pārskatīšanu, kā arī situācijās, kad Sabiedrībai ir iemesls uzskatīt, ka vērtība ir mainījusies vai kad riska darījums ir kļuvis par problēmaizdevumu.
Kredītriskam pakļauto portfeļu riska profils tiek pastāvīgi analizēts. Portfeļu un atsevišķu klientu vai sadarbības partneru ar lielāku saistību neizpildes risku uzraudzība tiek veikta ar lielāku regularitāti. Biznesa struktūrvienības ir atbildīgas par kritēriju un nosacījumu, kas norāda uz atsevišķu riska darījumu kredītriska palielināšanos, nepārtrauktu uzraudzību. Ja klienta vai sadarbības partnera riska profils ir pasliktinājies, tiek apsvērti un īstenoti korektīvie pasākumi, kas paaugstina šāda veida darījumu drošību un iespējami mazina kredītrisku. Šādās situācijās nekavējoties tiek īstenota virkne situācijai pielāgotu darbību, lai samazinātu Sabiedrības risku vai zaudējumus, t.sk., iesaistot īpaši izveidotu restrukturizācijas un piedziņas struktūrvienību, kurā tiek koncentrētas atbilstošas kompetences maksātnespējas pārvaldībā un restrukturizācijā.
Izsniegto aizdevumu sadalījums pēc iekšējā reitinga klasēm, tūkstošos eiro:
Iekšējā reitinga klase
A
B
C
D
E
F
G
H
Bez reitinga
Eksperta pēcmodeļa vērtējums
Kopā
Kopā bruto kredīti:
2 387
20 138
45 979
109 752
97 487
48 602
26 646
18 101
66 153
-
435 245
1.posms
2 387
19 528
45 201
101 164
78 856
13 400
3 883
20
62 084
-
326 523
2.posms
-
575
620
4 428
13 070
32 732
20 089
44
3 127
-
74 685
3.posms / POCI
-
35
158
4 160
5 561
2 470
2 674
18 037
942
-
34 037
Sagaidāmie kredītzaudējumi
(12)
(318)
(377)
(1 927)
(3 096)
(1 770)
(1 344)
(7 405)
(563)
(6 184)
(22 996)
Kopā neto kredīti 31.12.2024.
2 375
19 820
45 602
107 825
94 391
46 832
25 302
10 696
65 590
(6 184)
412 249
Kopā bruto kredīti:
1 241
21 335
56 016
109 346
114 735
55 756
19 894
15 364
66 376
-
460 063
1.posms
1 241
19 344
54 594
99 206
93 442
21 105
5 602
215
63 590
-
358 339
2.posms
-
1 883
1 101
8 657
14 056
28 182
10 626
259
1 710
-
66 474
3.posms / POCI
-
108
321
1 483
7 237
6 469
3 666
14 890
1 076
-
35 250
Sagaidāmie kredītzaudējumi
(14)
(350)
(601)
(1 638)
(3 838)
(2 986)
(1 401)
(5 412)
(786)
(4 173)
(21 199)
Kopā neto kredīti 31.12.2025.
1 227
20 985
55 415
107 708
110 897
52 770
18 493
9 952
65 590
(4 173)
438 864
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
53
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(1) Kredītrisks (turpinājums)
(ii) Kredītriska novērtēšana, samazināšana un uzraudzība (turpinājums)
Izsniegto finanšu garantiju sadalījums pēc iekšējā reitinga klasēm, tūkstošos eiro:
Iekšējā reitinga klase
A
B
C
D
E
F
G
H
Bez reitinga
Eksperta pēcmodeļa vērtējums
Kopā
Kopā bruto finanšu garantijas:
-
23 046
45 446
50 198
42 449
21 572
2 480
1 423
336 924
-
523 538
1.posms
-
22 596
45 354
49 737
34 866
9 870
880
369
332 379
-
496 051
2.posms
-
-
32
435
5 773
10 765
1 575
26
3 387
-
21 993
3.posms
-
450
60
26
1 810
937
25
1 028
1 158
-
5 494
Sagaidāmie kredītzaudējumi 1
-
(909)
(2 342)
(4 041)
(4 979)
(3 310)
(346)
(516)
(29 081)
-
(45 524)
Kopā neto finanšu garantijas 31.12.2024.
-
22 137
43 104
46 157
37 470
18 262
2 134
907
307 843
(680)
478 014
Kopā bruto finanšu garantijas:
-
31 634
64 419
64 276
48 213
20 648
2 041
2 283
394 430
-
627 944
1.posms
-
31 620
63 958
63 768
43 669
12 091
373
271
387 767
-
603 517
2.posms
-
14
321
16
1 794
7 652
535
240
4 383
-
14 955
3.posms
-
-
140
492
2 750
905
1 133
1 772
2 280
-
9 472
Sagaidāmie kredītzaudējumi 1
-
(848)
(2 958)
(4 363)
(5 812)
(2 314)
(537)
(759)
(32 131)
-
(49 722)
Kopā neto finanšu garantijas 31.12.2025.
-
30 786
61 461
59 913
42 401
18 334
1 504
1 524
362 299
(680)
578 222
1 Iekšējos reitingus Sabiedrība izmanto darījuma kredītriska novērtēšanai, lai pieņemtu lēmumu par finanšu garantijas izsniegšanu, kā arī turpmākai kredītriska uzraudzībai. Garantijai piešķirtais reitings ir viens no vairākiem faktoriem, kas tiek ņemts vērā nepieciešamo sagaidāmo kredītzaudējumu novērtēšanai. Finanšu garantijas novērtē augstākajā vērtībā no sekojošām: no uzkrājumiem zaudējumiem, kas noteikti kā paredzamie kredītzaudējumi, un sākotnēji atzītās summas (patiesā vērtība), no kuras atskaitīta amortizācijas summa.
Iekšējo reitingu skala un raksturojums:
Iekšējā reitinga klase
Raksturojums
Iekšējā reitinga klase
Raksturojums
A
klients ar ļoti veiksmīgiem darbības rādītājiem
E
klients ar paaugstinātu jūtību pret iespējamām izmaiņām
B
klients ar veiksmīgiem darbības rādītājiem
F
klients ar neveiksmīgiem darbības rādītājiem
C
klients ar noteiktām darbības priekšrocībām
G
klients ar ļoti neveiksmīgiem darbības rādītājiem
D
klients ar vidēju darbības risku
H
netiek pildītas vai gandrīz netiek pildītas saistības
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
54
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(1) Kredītrisks (turpinājums)
Finanšu aktīvu, ārpusbilances posteņu un iespējamo saistību sadalījums pēc to kvalitatīvā novērtējuma, tūkstošos eiro:
1.posms
2.posms
3.posms
Vienkāršota pieeja
Kopā
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
Amortizētajā vērtībā novērtētie finanšu aktīvi
Prasības pret citām kredītiestādēm un Valsts kasi
839 734
627 797
-
-
-
-
-
-
839 734
627 797
Uzkrājumi vērtības samazinājumam
(26)
(28)
-
-
-
-
-
-
(26)
(28)
Kopā neto prasības pret citām kredītiestādēm un Valsts kasi
839 708
627 769
-
-
-
-
-
-
839 708
627 769
Ieguldījumu vērtspapīri
-
-
-
-
3 552
4 023
-
-
3 552
4 023
Uzkrājumi vērtības samazinājumam
-
-
-
-
(3 552)
(4 023)
-
-
(3 552)
(4 023)
Kopā neto ieguldījumu vērtspapīri
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Aizdevumi
358 339
326 523
66 474
74 685
35 250
34 037
-
-
460 063
435 245
Uzkrājumi vērtības samazinājumam 1,2
(5 970)
(7 177)
(4 010)
(4 520)
(11 219)
(11 299)
-
-
(21 199)
(22 996)
Kopā neto aizdevumi
352 369
319 346
62 464
70 165
24 031
22 738
-
-
438 864
412 249
Pārējie finanšu aktīvi
1 040
2 176
-
-
769
841
1 744
842
3 553
3 859
Uzkrājumi vērtības samazinājumam 1
(30)
(41)
-
-
(655)
(746)
(160)
(135)
(845)
(922)
Kopā neto pārējie finanšu aktīvi
1 010
2 135
-
-
114
95
1 584
707
2 708
2 937
Kopā bruto amortizētajā vērtībā novērtētie finanšu aktīvi
1 199 113
956 496
66 474
74 685
39 571
38 901
1 744
842
1 306 902
1 070 924
Uzkrājumi vērtības samazinājumam
(6 026)
(7 246)
(4 010)
(4 520)
(15 426)
(16 068)
(160)
(135)
(25 622)
(27 969)
Kopā neto amortizētajā vērtībā novērtētie finanšu aktīvi
1 193 087
949 250
62 464
70 165
24 145
22 833
1 584
707
1 281 280
1 042 955
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
55
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(1) Kredītrisks (turpinājums)
Finanšu aktīvu, ārpusbilances posteņu un iespējamo saistību sadalījums pēc to kvalitatīvā novērtējuma, tūkstošos eiro (turpinājums):
1.posms
2.posms
3.posms
Vienkāršota pieeja
Kopā
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu visaptverošajos ienākumos
Ieguldījumu vērtspapīri
131 015
183 943
-
-
-
-
-
-
131 015
183 943
Uzkrājumi vērtības samazinājumam
(156)
(371)
-
-
-
-
-
-
(156)
(371)
Kopā neto ieguldījumu vērtspapīri
130 859
183 572
-
-
-
-
-
-
130 859
183 572
Kopā bruto finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu visaptverošajos ienākumos
131 015
183 572
-
-
-
-
-
-
131 015
183 943
Uzkrājumi vērtības samazinājumam
(156)
(371)
-
-
-
-
-
-
(156)
(371)
Kopā neto finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu visaptverošajos ienākumos
130 859
183 201
-
-
-
-
-
-
130 859
183 572
Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības
Finanšu garantijas
603 517
496 051
14 955
21 993
9 472
5 494
-
-
627 944
523 538
Uzkrājumi vērtības samazinājumam 1
(43 633)
(39 859)
(1 916)
(3 241)
(4 173)
(2 424)
-
-
(49 722)
(45 524)
Kopā neto finanšu garantijas
559 884
456 192
13 039
18 752
5 299
3 070
-
-
578 222
478 014
Saistības par aizdevumu izsniegšanu
251 529
169 889
488
156
-
-
-
-
252 017
170 045
Uzkrājumi vērtības samazinājumam 1
(1 521)
(551)
(11)
(3)
-
-
-
-
(1 532)
(554)
Kopā neto saistības par aizdevumu izsniegšanu
250 008
169 338
477
153
-
-
-
-
250 485
169 491
Kopā bruto ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības
855 046
665 940
15 443
22 149
9 472
5 494
-
-
879 961
693 583
Uzkrājumi vērtības samazinājumam
(45 154)
(40 410)
(1 927)
(3 244)
(4 173)
(2 424)
-
-
(51 254)
(46 078)
Kopā neto ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības
809 892
625 530
13 516
18 905
5 299
3 070
-
-
828 707
647 505
1 Iekļauj kopējos neto uzkrājumus vērtības samazinājumam 409 tūkst. eiro apmērā, kas norakstāmi no riska seguma - Portfeļa zaudējumu rezerves (Speciālais rezerves kapitāls) pie 2025.gada pārskata apstiprināšanas. Papildus informāciju skatīt 42(3).pielikumā.
2 Iekļauj uzkrājumu rezervi 1,895 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 3,841 tūkst. eiro) procentu likmju samazinājumam - un tas nav traktējams kā uzkrājums kredītvērtības samazinājumam. 2025.gadā atzītais uzkrājumu rezerves samazinājums 1,946 tūkst. eiro apmērā iekļauj klientiem izmaksāto procentu kompensācijas par daļu no gūtajiem procentu ieņēmumiem par 2024.gadu.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
56
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(1) Kredītrisks (turpinājums)
Izmaiņas uzkrājumos vērtības samazinājumam un bruto aizdevumu summā, tūkstošos eiro:
Uzkrājumi kredītvērtības samazinājumam
Bruto uzskaites vērtība
1.posms (12 mēnešu SKZ)
2.posms (dzīves-cikla SKZ bez kredīt-vērtības samazi-nājuma)
3.posms (dzīves-cikla SKZ ar kredīt-vērtības samazi-nājumu)
Vienkār
šota pieeja
Kopā
1.posms (12 mēnešu SKZ)
2.posms (dzīves-cikla SKZ bez kredīt-vērtības samazi-nājuma)
3.posms (dzīves-cikla SKZ ar kredīt-vērtības samazi-nājumu)
Vienkār
šota pieeja
Kopā
Atlikums 2024.gada 31.decembrī
7 177
4 520
11 299
-
22 996
326 523
74 685
34 037
-
435 245
Kustība starp posmiem:
uz dzīvescikla SKZ (no 1.posma uz 2.posmu)
(201)
742
-
-
541
(21 684)
23 169
-
-
1 485
uz dzīvescikla SKZ ar vērtības samazinājumu (no 1. un 2.posma uz 3.posmu)
(76)
(204)
3 520
-
3 240
(8 206)
(8 016)
15 141
-
(1 081)
uz dzīvescikla SKZ bez vērtības samazinājuma (no 3.posma uz 2.posmu)
-
8
(295)
-
(287)
-
1 119
(1 346)
-
(227)
uz 12 mēnešu SKZ (no 2.posma un 3.posma uz 1.posmu)
27
(150)
-
-
(123)
4 499
(5 938)
-
-
(1 439)
No jauna izsniegtie vai iegādātie
882
-
-
-
882
102 189
-
-
-
102 189
Pārtraukta atzīšana periodā
(280)
(803)
(1 841)
-
(2 924)
(39 058)
(11 653)
(8 217)
-
(58 928)
Izmaiņas riska parametros (PD, LGD)
147
185
414
-
746
-
-
-
-
-
Izmaiņas makroekonomiskas scenārijos
47
14
1
-
62
-
-
-
-
-
Sagaidāmo kredītzaudējumu uzkrājumu rezerves izmaiņas
79
(145)
-
-
(66)
-
-
-
-
-
Uzkrājumu rezerves samazinājums hipotekāro aizdevumu procentu kompensācijām
(1 946)
-
-
-
(1 946)
-
-
-
-
-
Norakstījumi
-
-
(1 071)
-
(1 071)
-
-
(1 071)
-
(1 071)
Atlikuma izmaiņas 2
114
(157)
(808)
-
(851)
(5 924)
(6 892)
(3 294)
-
(16 110)
Atlikums 2025.gada 31.decembrī
5 970
4 010
11 219
-
21 199 1
358 339
66 474
35 250
-
460 063
1 ietver:
1) uzkrājumu rezervi 1,895 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 3,841 tūkst. eiro) procentu likmju samazinājumam, kas nav traktējams kā uzkrājums kredītvērtības samazinājumam;
2) sagaidāmo kredītzaudējumu uzkrājumu rezervi 649 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 988 tūkst. eiro) Mazo, vidējo un vidēji lielo uzņēmumu (MVU un Lielie) portfelim, lai ņemtu vērā pastāvošo augsto nenoteiktību, ko rada Krievijas iebrukuma Ukrainā sekas, kā arī pieaugušo procentu likmju ietekmi uz aizņēmēju kredītrisku 605 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 1,356 tūkst. eiro) apmērā, skat 3.pielikumu (8);
3) sagaidāmo kredītzaudējumu uzkrājumu rezervi 1,024 tūkst. eiro lauksaimnieku portfelim, kas tika izveidota 2025.gada 4.cetuksnī;
4) sagaidāmo kredītzaudējumu uzkrājumu rezerves neto samazinājums 66 tūkst. eiro apmērā ietver rezerves konvertāciju no vispārējās rezerves uz individuāliem uzkrājumiem 691 tūkst. eiro, reversētās rezerves dēļ portfeļa amortizācijas 399 tūkst. eiro, kā arī uzkrājumu rezerves izveidošanu lauksaimnieku portfelim 1,024 tūkst. eiro apmērā.
2 Līgumā noteiktās parastās naudas plūsmas no pamatsummas atmaksāšanas.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
57
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(1) Kredītrisks (turpinājums)
Izmaiņas uzkrājumos vērtības samazinājumam un izsniegto finanšu garantiju summā, tūkstošos eiro:
Uzkrājumi kredītvērtības samazinājumam
Bruto uzskaites vērtība
1.posms (12 mēnešu SKZ)
2.posms (dzīves-cikla SKZ bez kredīt-vērtības samazi-nājuma)
3.posms (dzīves-cikla SKZ ar kredīt-vērtības samazi-nājumu)
Kopā
1.posms (12 mēnešu SKZ)
2.posms (dzīves-cikla SKZ bez kredīt-vērtības samazi-nājuma)
3.posms (dzīves-cikla SKZ ar kredīt-vērtības samazi-nājumu)
Kopā
Atlikums 2024.gada 31.decembrī
39 859
3 241
2 424
45 524
496 051
21 993
5 494
523 538
Kustība starp posmiem:
uz dzīvescikla SKZ (no 1.posma uz 2.posmu)
(599)
810
-
211
(5 793)
6 404
-
611
uz dzīvescikla SKZ ar vērtības samazinājumu (no 1. un 2.posma uz 3.posmu)
(441)
(519)
3 453
2 493
(5 236)
(2 305)
6 775
(766)
uz dzīvescikla SKZ bez vērtības samazinājuma (no 3.posma uz 2.posmu)
-
6
(125)
(119)
-
131
(134)
(3)
uz 12 mēnešu SKZ (no 2.posma un 3.posma uz 1.posmu)
272
(655)
(198)
(581)
6 632
(6 252)
(419)
(39)
No jauna izsniegtie vai iegādātie
12 980
-
-
12 980
185 304
-
-
185 304
Pārtraukta atzīšana periodā
(3 860)
(500)
(954)
(5 314)
(56 365)
(4 152)
(1 975)
(62 492)
Izmaiņas riska parametros (PD, LGD)
(35)
(17)
(280)
(332)
-
-
-
-
Izmaiņas makroekonomiskas scenārijos
2
1
2
5
-
-
-
-
Rezerve procentu likmju samazinājumam
-
-
-
-
-
-
-
-
Izmaksātās garantijas
(15)
(5)
(123)
(143)
(72)
(16)
(227)
(315)
Norakstījumi
-
-
-
-
-
-
-
-
Izmaiņas līgumiskajās naudas plūsmās 1
(4 530)
(446)
(26)
(5 002)
(17 004)
(848)
(42)
(17 894)
Atlikums 2025.gada 31.decembrī
43 633
1 916
4 173
49 722
603 517
14 955
9 472
627 944
1 Līgumā noteiktās parastās naudas plūsmas no pamatsummas atmaksāšanas
Izsniegto aizdevumu amortizētajā vērtībā sadalījums pēc kavējumu termiņiem, iekļaujot aizdevumu uzkrātos procentus, tūkstošos eiro:
31.12.2025.
31.12.2024.
Bez kavējumiem
415 609
387 723
Kavējums līdz 30 dienām
26 723
32 503
Kavējums 31 līdz 60 dienām
5 203
3 090
Kavējums 61 līdz 90 dienām
1 912
1 749
Kavējums virs 90 dienām
10 616
10 180
Bruto aizdevumi kopā, ieskaitot uzkrātos procentus
460 063
435 245
Uzkrājumi vērtības samazinājumam
(21 199)
(22 996)
Neto aizdevumi kopā
438 864
412 249
Izsniegto aizdevumu patiesajā vērtībā sadalījums pēc kavējumu termiņiem, iekļaujot aizdevumu uzkrātos procentus, tūkstošos eiro:
31.12.2025.
31.12.2024.
Bez kavējumiem
192 935
80 891
Kavējums līdz 30 dienām
4 543
193
Kavējums 31 līdz 60 dienām
516
-
Kavējums 61 līdz 90 dienām
166
-
Kopā bruto aizdevumi pirms novērtējuma patiesajā vērtībā ietekmes
198 160
81 084
Nākotnē iespējamās kapitāla atlaides komponentes patiesā vērtība (samazinājums)
(125 263)
(61 529)
Patiesās vērtības neto pieaugums aizdevuma komponentei
6 380
5 416
Kopā neto aizdevumi patiesajā vērtībā
79 277
24 971
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
58
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(1) Kredītrisks (turpinājums)
Makroekonomiskie scenāriji
Uzkrājumu SKZ novērtēšanā Sabiedrība iekļauj uz nākotni vērstu informāciju. Uz nākotni vērstā informācija ietver trīs makroekonomiskos scenārijus: bāzes scenāriju, kas paredz visticamāko nākotnes ekonomisko attīstību, pesimistisko scenāriju, kas paredz mazāk ticamu negatīvo scenāriju, un optimistisko scenāriju, kas paredz mazāk ticamas, bet iespējami labvēlīgākas izmaiņas salīdzinājumā ar bāzes scenāriju.
Makroekonomikas prognozes uz 2025.gada 31.decembri:
2026
2027
2028
IKP ikgadējais pieaugums, %
Bāzes scenārijs 1
2.5
2.6
2.7
Negatīvais scenārijs
1.3
2.2
2.2
Optimistiskais scenārijs
3.5
2.9
3.1
Vidēji svērtā vērtība 2
2.3
2.5
2.6
Komercīpašumu cenu izmaiņas, % 3
Bāzes scenārijs
1.0
1.75
2.5
Negatīvais scenārijs
1.0
1.0
1.5
Optimistiskais scenārijs
1.5
2.5
3.0
Vidēji svērtā vērtība 2
1.1
1.7
2.4
Mājokļu cenu izmaiņas, % 3
Bāzes scenārijs
4.0
3.0
2.5
Negatīvais scenārijs
1.75
2.0
2.0
Optimistiskais scenārijs
5.5
5.0
4.0
Vidēji svērtā vērtība 2
3.7
3.0
2.6
1 Bāzes scenārijā ir apvienoti divi ārējie scenāriji, izmantojot līdz 2025.gada 31.decembrim pieejamo informāciju:
(i) Finanšu Ministrijas makroekonomiskās attīstības scenārijs (aktuālākais pieejamais publicēts 2025.gada 16.jūnijā), kurā tiek prognozēts lēns Latvijas IKP pieaugums 2025.gadā 1.1% apmērā (2024.gada decembrī prognoze bija 2.9%) un ekonomikas izaugsmes paātrināšanās līdz 2,1% 2026.gadā un līdz 2.2% 2027.gadā un 2028.gadā (2024.gada decembrī prognoze bija 2.8% 2026.gadā un 2.6% 2027.gadā).
(ii) Latvijas Bankas makroekonomiskās attīstības scenārijs (publicēts 2025. gada 19. decembrī), kurā tiek prognozēts IKP pieaugums par 1.7% 2025. gadā (2024. gada decembrī: 2.1%), 2026. gadā – par 2.8% (2024. gada decembrī: 3.0%), 2027. gadā – par 2.9% (2024.gada decembrī: 3.3%) un 2028. gadā – par 3.2%.
2 Bāzes scenārijam tika piemērots 70% svērums, negatīvajam – 20%, savukārt optimistiskajam – 10%.
3 Nekustamo īpašumu cenu prognozes ir balstītas uz Altum piesaistītu sertificētu nozares ekspertu vērtējumiem.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
59
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(1) Kredītrisks (turpinājums)
Makroekonomikas prognozes uz 2024.gada 31.decembri:
2025
2026
2027
IKP ikgadējais pieaugums, %
Bāzes scenārijs
2.5
2.9
3
Negatīvais scenārijs
1.8
2.8
2.6
Optimistiskais scenārijs
3.1
3
3.3
Vidēji svērtā vērtība
2.4
2.9
2.9
Komercīpašumu cenu izmaiņas, %
Bāzes scenārijs
1.5
1.75
2.5
Negatīvais scenārijs
0.75
1
1.5
Optimistiskais scenārijs
2
2.5
3
Vidēji svērtā vērtība
1.4
1.7
2.4
Mājokļu cenu izmaiņas, %
Bāzes scenārijs
2.5
3
4
Negatīvais scenārijs
1.5
1.75
2
Optimistiskais scenārijs
3
4
5
Vidēji svērtā vērtība
2.4
2.9
3.7
Makroekonomisko prognožu pasliktināšanās uz 2025. gada 31. decembri salīdzinājumā ar 2024. gada 31. decembri ir rezultējusies uzkrājumu SKZ palielinājumā par 87 tūkst. eiro kredītiem un saistībām par kredītu izsniegšanu un par 5 tūkst. eiro garantijām. Garantijām ietekme no izmaiņām makroekonomisko rādītāju prognozēs bija neliela, ņemot vērā, ka garantijām uzkrājumi tiek veidoti lielākajā vērtībā no aplēstajiem sagaidāmajiem kredītriska zaudējumiem un patiesās vērtības. Izmaiņas makroekonomiskajās prognozēs mazākā mērā ietekmē garantiju patieso vērtību.
Sagaidāmo kredītzaudējumu jūtīguma analīze
Lai veiktu SKZ jutīguma analīzi, Sabiedrība makroekonomiskajiem faktoriem – IKP izmaiņām un nekustamā īpašuma cenu izmaiņām – piemēroja šādus augšupejošus un lejupejošus scenārijus:
IKP izmaiņām piemērojot tikai negatīvo vai tikai optimistisko scenāriju, kas tiek uzskatīti par pamatoti iespējamiem. SKZ izmaiņas kredītiem un finanšu garantijām, ja pozitīvajam un negatīvajam scenārijam tiktu piešķirta 100 procentu iespējamība, tūkstošos eiro:
Atlikums 31.12.2025.
Optimistiskais scenārijs
Negatīvais scenārijs
Sagaidāmie kredītzaudējumi kredītiem
21 199
(88)
137
Sagaidāmie kredītzaudējumi Finanšu garantijām
49 722
(6)
5
SKZ izmaiņas kredītiem un finanšu garantijām, ja nekustamā īpašuma cenās palielinātos vai samazinātos par 5 procentu punktiem, tūkstošos eiro:
Atlikums 31.12.2025.
Izmaiņas nekustamā īpašuma cenās
Palielinājums par 5 pp
Samazinājum s par 5 pp
Sagaidāmie kredītzaudējumi kredītiem
21 199
(446)
428
Sagaidāmie kredītzaudējumi Finanšu garantijām
49 722
(159)
(164)
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
60
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(1) Kredītrisks (turpinājums)
Nodrošinājums
Aprēķinot zaudējumus no aktīvu vērtības samazinājuma, kas radušies aizdevumu pamatsummas vai procentu nemaksāšanas gadījumā vai citu zaudējumu izraisošu notikumu gadījumā, tiek ņemts vērā nodrošinājums, t.sk., nekustamie īpašumi un komercķīlu priekšmeti, kuru vērtības ir aplēstas tirgus vērtībā. Nodrošinājuma vērtība ir balstīta uz neatkarīgu Altum piesaistītu sertificētu nozares ekspertu vērtējumiem.
Informācija par nodrošinājuma vērtību un pozīciju pret neto kredītportfeli, tūkstošos eiro:
31.12.2025.
31.12.2024.
Nekustamais īpašums (aizdevumi)
233 372
238 542
Nekustamais īpašums (reversā noma)
37 005
42 137
Kustamā manta
119 427
77 177
Garantijas
1 316
1 640
Kopā nodrošinājums
391 120
359 496
Kredītportfelis bruto
658 223
516 329
Uzkrājumi vērtības samazinājumam
(21 199)
(22 996)
Nākotnē iespējamās kapitāla atlaides komponentes patiesās vērtības (samazinājums)
(125 263)
(61 529)
Patiesās vērtības neto pieaugums aizdevuma komponentei
6 380
5 416
Kredītportfelis, neto 1
518 141
437 220
Nesegtā daļa
24.51%
17.78%
¹ Pozīcija Kredītportfelis neto iekļauj:
1) aizdevumus, kuri uzskaitīti amortizētajā vērtība un kuriem, saskaņā ar atbalsta programmas nosacījumiem, netiek piesaistīta nekustamā īpašuma vai kustamās mantas ķīlas, taču kredītrisks tiek segts ar riska segumu, tajā pat laikā augstākminēto nodrošinājumu piesaistes neesamība daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes programmu projektos tiek mazināta kā nodrošinājumu piesaistot debitoru maksājumus jeb – iedzīvotāju nākotnes maksājumus par māju apsaimniekošanu. Šāda nodrošinājuma struktūra ir viens no klasiskiem nodrošinājuma risinājumiem daudzdzīvokļu māju renovāciju un enegoefektivitātes projektos. Šo programmu atlikums 2025.gada 31.decembrī veido 54,312 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 46,424 tūkst. eiro). 2024.gadā tika uzsākta aizdevumu piešķiršana ar samazinātām nodrošinājuma prasībām līdz 100 tūkst. eiro, lauksaimniecības segmenta un MVU segmenta atbalsta programmās un šo aizdevumu atlikums 2025.gada 31.decembrī sastāda 42,952 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 16,665 tūkst. eiro).
2)Atbalsta programmas, kurās tiek piešķirti aizdevumi ar kapitāla atlaidi un tie tiek izsniegti saskaņā ar darījuma struktūru – nodrošinājumu, piemēram, Zemas īres mājokļu būvniecības programmā piesaistot būvniecības procesa vidus posmā (reģistrējot jaunbūvi) un reģistrējot objektu, kas nodots ekspluatācijā, kā nodrošinājumu pēc būvniecības pabeigšanas un šādas programmas atlikums 2025.gada 31.decembrī sastāda 14,400 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 503 tūkst. eiro). daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes programmu projektos kā nodrošinājumu tiek piesaistīti debitoru maksājumi jeb – iedzīvotāju nākotnes maksājumi un šādu programmu atlikums 2025.gada 31.decembrī sastāda 14,281 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 2,365 tūkst. eiro). Atvieglotas nodrošinājumu prasības pastāv arī Lielo investīciju aizdevumu programmā un šādas programmas atlikums 2025.gada 31.decembrī sastāda 19,110 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 8,832 tūkst. eiro).
Gan augstākminētās daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes programmas, gan Lielo investīciju programmas, gan Zemas īres mājokļu būvniecības programmā tiek īstenotas atbilstoši akcionāru deleģētajiem uzdevumiem, veicot tirgus nepilnību aizpildošo lomu kreditēšanā ar šīm programmām. Nodrošinājuma elastīgā risinājuma situācija tiek mazināta ar strukturētu aizņēmēja izvērtējumu un atbilstību konkrētam finanšu kovenantu ietvaram, kā arī katrai programmai piesaistītu riska segumu no publiskā finansējuma.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
61
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(1) Kredītrisks (turpinājums)
Pakļautība kredītriskam
Bilances un ārpusbilances posteņu maksimālā pakļautība kredītriskam (neskaitot pieejamās ķīlas vai cita veida nodrošinājumu), tūkstošos eiro:
31.12.2025.
31.12.2024.
Finanšu stāvokļa pārskata aktīvi, kas pakļauti kredītriskam
Prasības pret citām kredītiestādēm un vispārējām valdībām
839 708
627 769
Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu citos visaptverošos pārējos ienākumos - ieguldījumu vērtspapīri
130 859
183 572
Amortizētajā vērtībā novērtētie finanšu aktīvi:
Aizdevumi
438 864
412 249
Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu peļņā vai zaudējumos – aizdevumi ar kapitāla atlaidi
79 277
24 971
Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos
63 867
72 227
Pārējie ieguldījumi
34 228
29 043
Pārējie aktīvi
2 708
2 937
Aktīvi kopā
1 589 511
1 352 768
Ārpusbilances posteņi, kas pakļauti kredītriskam
Iespējamās saistības – Galvojumi un garantijas
627 944
523 538
Uzņemtās finansiālās saistības
408 032
238 700
Ārpusbilances posteņi kopā
1 035 976
762 238
Daļa no pozīcijas Aizdevumi ir aizdevumi lauksaimniecības segmentam (skatīt 21.pielikumu), kuri ir nodrošināti ar lauksaimniecības zemi, kas ir piesardzīgi novērtēta. Aizdevumi citiem segmentiem galvenokārt ir nodrošināti ar nekustamo īpašumu, mazākā mērā - cita veida aktīviem vai komercķīlām. Paredzamās naudas plūsmas no nodrošinājuma tiek ņemtas vērā, novērtējot uzkrājumus sagaidāmajiem kredītzaudējumiem. Riska seguma rezerve un Portfeļa zaudējumu rezerve ir pieejami Sabiedrībai, lai segtu sagaidāmos kredītzaudējumus, kas rodas no kredītportfeļa kvalitātes pasliktināšanās. Sīkāku informāciju par Riska seguma rezervi un Portfeļa zaudējumu rezervi skatīt attiecīgi 38. un 42.pielikumos.
Saskaņā ar likuma “Par valsts budžetu 2025.gadam” 49.pantu, kas nosaka, ka saskaņā ar Lauksaimniecības un lauku attīstības likumu un Attīstības finanšu institūcijas likumu, valsts 260,000 tūkst. eiro apmērā atbild par Sabiedrības izsniegtajām garantijām. Šiem nosacījumiem atbilstošo garantiju faktiski izsniegtais apjoms 2025.gada 31.decembrī bija 225,243 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 239,350 tūkst. eiro).
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
62
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(2) Likviditātes risks
Likviditātes risks ir risks, ka Sabiedrība nespēs izpildīt klientu un citu kreditoru juridiski pamatotās prasības vai iespējamās saistības paredzētajos termiņos un pilnā apmērā, vai nespēs savlaicīgi un ar atbilstošām / saprātīgām izmaksām nodrošināt iepriekš plānotu aktīvu pieaugumu ar finansējuma avotiem.
Likviditātes riska pārvaldīšanas mērķis ir uzturēt pietiekošā apjomā un atbilstošā kvalitātē likvīdos aktīvus, kā arī piesaistīt atbilstošas termiņstruktūras finansējumu, kas ļauj nodrošināt savlaicīgu saistību izpildi, kā arī iepriekš plānotu aktīvu pieaugumu.
Sabiedrība īsteno piesardzīgu likviditātes riska pārvaldīšanas politiku. Līdz ar to galvenā uzmanība likviditātes vadībā tiek koncentrēta uz katras atbalsta programmas ietvaros esošā un plānotā portfeļa un tā īstenošanai pieejamā finansējuma apjoma un termiņstruktūras sabalansēšanu.
Ņemot vērā, ka atbalsta programmu finansējuma atmaksas termiņš var tikt pagarināts atbilstoši Ministru kabineta noteikumiem, praktiski tas nozīmē, ka šis finansējums paliek Sabiedrības bilancē un šis finansējums tiek novirzīts jaunu programmu finansēšanai.
Aktīvu, pasīvu un riska vadības komiteja ir atbildīga par likviditātes riska uzraudzību un vadību atbilstoši Sabiedrības resursu vadības stratēģijai un risku pārvaldīšanas stratēģijai.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
63
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(2) Likviditātes risks (turpinājums)
Finanšu saistību, ārpusbilances saistību un likvīdo aktīvu sagaidāmās nediskontētās nākotnes naudas plūsmas termiņstruktūra 2025.gada 31.decembrī, tūkstošos eiro:
Līdz 1 gadam 1
1 līdz 5 gadi
5 līdz 10 gadi
10 līdz 15 gadi
Vairāk par 15 gadiem un bez termiņa
Kopā
Saistības pret kredītiestādēm
7 098
17 217
-
-
-
24 315
Saistības pret vispārējām valdībām
37 931
118 208
77 986
43 868
56 541
334 534
Emitētie parāda vērtspapīri
22 531
78 480
-
-
-
101 011
Atbalsta programmu finansējums 2
46 028
306 239
87 625
145 368
254 209
839 469
Pārējās saistības
3 454
341
-
-
-
3 795
Kopā finanšu saistības
117 042
520 485
165 611
189 236
310 750
1 303 124
Ārpusbilance un iespējamās saistības
684 032
172 018
179 926
-
-
1 035 976
Kopā finanšu saistības, ārpusbilance un iespējamās saistības 3
801 074
692 503
345 537
189 236
310 750
2 339 100
Prasības pret kredītiestādēm un Valsts kasi
839 708
-
-
-
-
839 708
Ieguldījumu vērtspapīri
49 013
81 846
-
-
-
130 859
Likvīdie aktīvi
888 721
81 846
-
-
-
970 567
1 Saskaņā ar SGS Nr.7 “Finanšu instrumenti: Atspoguļošana” prasībām lielākā daļa no Sabiedrības izsniegto garantiju portfeļa ir klasificēta termiņā “Līdz 1 gadam”. Izņēmums ir mājokļu garantijas ģimenēm ar bērniem un mājokļu garantijas jaunajiem speciālistiem – šīs garantijas ar atlikušo termiņu līdz 3 gadiem pārskata datumā ir klasificētas termiņā “1 līdz 5 gadi”, jo garantijas kompensāciju izmaksas mehānisms mājokļu garantijām ģimenēm ar bērniem un mājokļu garantijām jaunajiem speciālistiem, kas paredz, ka kompensācija par pieteiktajiem garantijas gadījumiem tiek izmaksāta 3 gadu laikā no brīža, kad pieteikts garantijas gadījums, un banka šajā periodā veic parāda atgūšanu no aizņēmēja vai galvotāja naudas plūsmas vai aizdevuma nodrošinājuma realizācijas naudas plūsmas. Savukārt mājokļu garantijām ģimenēm ar bērniem un mājokļu garantijām jaunajiem speciālistiem, kurām atlikušais termiņš ir īsāks par 1 gadu pārskata datumā tiek uzrādītas atbilstoši atlikušajam termiņam.
Līdzšinējā pieredze par garantiju kompensāciju pieprasījumiem rāda, ka pieprasīto garantiju kompensāciju apjoms šajā termiņā ir būtiski zemāks nekā termiņstruktūras analīzē norādītais uzņemto saistību apjoms.
Sabiedrības finanšu saistību, ārpusbilances saistību un likvīdo aktīvu sagaidāmās nediskontētās nākotnes naudas plūsmas līdz 1 gadam termiņstruktūra 2025.gada 31.decembrī un sekojošā analīze ir atspoguļotas tabulā zemāk.
2 Atbalsta programmas darbības beigās tās finansējums paliek Sabiedrības bilancē, jo jebkura atmaksa no esošās atbalsta programmas tiek uzkrāta un izmantota jaunu atbalsta programmu finansēšanai, tādējādi atbilstoši šī brīža aplēsēm atbalsta programmu finansējumam, kas šobrīd ir iekļauts termiņā no 1-5 gadiem, 205 milj. eiro apjomā atmaksas termiņš tiks pagarināts.
Atbalsta programmu finansējums ietver saņemto finansējumu nākotnes darījumiem par nākotnē iespējamo kapitāla atlaidi, kam iestājoties samazināsies publiskā finansējuma apjoms. Tā kā nākotnē iespējamās kapitāla atlaides apjoms korelē ar aizdevumu izsniegšanas tempiem un kapitāla atlaides iestāšanās varbūtību, kā arī grūti prognozēt tās iestāšanās brīdi, tad šajā termiņstruktūrā, ievērojot piesardzības principu, minētais publiskais finansējums nākotnes darījumiem par nākotnē iespējamo kapitāla atlaidi atspoguļots termiņstruktūrā Līdz 1 gadam 41 milj. eiro apmērā, 1-5 gadi 101 milj. eiro apmērā, 5-10 gadi 22 milj. eiro apmērā.
3 Tā kā ārpusbilances posteņu un iespējamo saistību daļu nodrošina finansējums, kas ir jau atzīts kā finanšu saistības 291 milj. eiro apmērā, tad šis apjoms iekļauts gan Sabiedrības finanšu saistībās, gan Sabiedrības ārpusbilances posteņos un iespējamās saistībās.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
64
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(2) Likviditātes risks (turpinājums)
Finanšu saistību, ārpusbilances saistību un likvīdo aktīvu sagaidāmās nediskontētās nākotnes naudas plūsmas līdz 1 gadam termiņstruktūra 2025.gada 31.decembrī, tūkstošos eiro:
Līdz 1 mēnesim
1 līdz 3 mēneši
3 līdz 6 mēneši
6 līdz 12 mēneši
Kopā
Saistības pret kredītiestādēm
-
-
3 538
3 560
7 098
Saistības pret vispārējām valdībām
17 412
354
3 897
16 268
37 931
Emitētie parāda vērtspapīri
212
424
637
21 258
22 531
Atbalsta programmu finansējums
368
-
-
45 660
46 028
Pārējās saistības
3 052
320
-
82
3 454
Kopā finanšu saistības
21 044
1 098
8 072
86 828
117 042
Ārpusbilance un iespējamās saistības 1
644 403
7 316
9 544
22 769
684 032
Kopā finanšu saistības, ārpusbilance un iespējamās saistības
665 447
8 414
17 616
109 597
801 074
Prasības pret kredītiestādēm un Valsts kasi 2
699 111
70 428
70 169
-
839 708
Ieguldījumu vērtspapīri
760
1 021
296
46 936
49 013
Likvīdie aktīvi
699 871
71 449
70 465
46 936
888 721
1 Ārpusbilances posteņu un iespējamo saistību sadalījums pa finanšu instrumentu veidiem – finanšu garantijas, saistības par aizdevumu izsniegšanu un grantu izsniegšanu, kā arī saistības par ieguldījumu AIF “Altum kapitāla fonds”, ieguldījumiem asociētos uzņēmumos un citiem ieguldījumiem, ir parādīts 43.pielikumā.
2 ietver līgumiskās sagaidāmās naudas plūsmas no termiņnoguldījumiem kredītiestādēs, kas likviditātes vadības nolūkā atbilstoši noslēgtajiem līgumiem ir pieejamas 1 mēneša laikā, tāpēc likviditātes rādītāja aprēķinā ir iekļautas termiņu grupā līdz 1 mēnesim.
Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības tiek finansētas no dažādiem Sabiedrībai pieejamiem finansējuma avotiem.
Finanšu garantijas 396,301 tūkst. eiro apmērā (līdz 1 gadam) – no atbilstoša garantiju atbalsta programmu finansējuma (skatīt 39.pielikumu) un Speciālā rezerves kapitāla (skatīt 42.pielikumu).
Iespējamās saistības par aizdevumu izsniegšanu 252,017 tūkst. eiro apmērā (līdz 1 gadam) – no Sabiedrības saņemto aizņēmumu līdzekļiem (kuri jau ir saņemti vai tie ir pieejami pēc pieprasījuma), atbilstoši aizņēmumu līgumiem, kas noslēgti ar finanšu institūcijām un Valsts Kasi (skatīt 32. un 33.pielikumu) un atbilstoša aizdevumu atbalsta programmu finansējuma (skatīt 39.pielikumu).
Iespējamās saistības par grantu izsniegšanu 3,461 tūkst. eiro apmērā (līdz 1 gadam) – no atbilstoša grantu atbalsta programmu finansējuma (skatīt 39.pielikumu).
Iespējamās saistības pret ieguldījumiem asociētos uzņēmumos 22,590 tūkst. eiro apmērā (līdz 1 gadam) – no atbilstoša riska kapitāla fondu atbalsta programmu finansējuma (skatīt 39.pielikumu).
Iespējamās saistības pret ieguldījumiem AIF “Altum kapitāla fonds” 104 tūkst. eiro apmērā (līdz 1 gadam) – no speciālā rezerves kapitāla (skatīt 42.pielikumu).
Iespējamās saistības pret ieguldījumiem Baltijas MVU sākotnējā publiskā piedāvājuma fonds 5,620 tūkst. eiro apmērā (līdz 1 gadam) – no speciālā rezerves kapitāla (skatīt 42.pielikumu) un/vai finansējuma, kas veikts kā iemaksa pamatkapitālā.
Iespējamās saistības pret pārējiem ieguldījumiem 7,400 tūkst. eiro apmērā (līdz 1 gadam) – Baltijas Inovāciju fondam 2 no atbilstoša atbalsta programmu finansējuma un atbilstoša atbalsta programmu finansējuma atmaksām (skatīt 39.pielikumu) un Trīs jūru iniciatīvas investīciju fondam no Sabiedrības pašu finansējuma.
Tā rezultātā Sabiedrības likviditāte nav pasliktinājusies.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
65
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(2) Likviditātes risks (turpinājums)
Finanšu saistību, ārpusbilances saistību un likvīdo aktīvu sagaidāmās nediskontētās nākotnes naudas plūsmas termiņstruktūra 2024.gada 31.decembrī, tūkstošos eiro:
Līdz 1 gadam 1
1 līdz 5 gadi
5 līdz 10 gadi
10 līdz 15 gadi
Vairāk par 15 gadiem un bez termiņa
Kopā
Saistības pret kredītiestādēm
13 414
29 561
-
-
-
42 975
Saistības pret vispārējām valdībām
21 163
95 537
66 210
39 381
53 000
275 291
Emitētie parāda vērtspapīri
45 736
20 046
-
-
-
65 782
Atbalsta programmu finansējums 2
29 614
108 521
297 000
88 371
140 750
664 256
Pārējās saistības
5 023
430
-
-
-
5 453
Kopā finanšu saistības
114 950
254 095
363 210
127 752
193 750
1 053 757
Ārpusbilance un iespējamās saistības
495 317
109 965
156 956
-
-
762 238
Kopā finanšu saistības, ārpusbilance un iespējamās saistības 3
610 267
364 060
520 166
127 752
193 750
1 815 995
Prasības pret kredītiestādēm un Valsts kasi
627 769
-
-
-
-
627 769
Ieguldījumu vērtspapīri
88 475
95 097
-
-
-
183 572
Likvīdie aktīvi
716 244
95 097
-
-
-
811 341
1 Saskaņā ar SGS Nr.7 “Finanšu instrumenti: Atspoguļošana” prasībām lielākā daļa no Sabiedrības izsniegto garantiju portfeļa ir klasificēta termiņā “Līdz 1 gadam”. Izņēmums ir mājokļu garantijas ģimenēm ar bērniem un mājokļu garantijas jaunajiem speciālistiem – šīs garantijas ar atlikušo termiņu līdz 3 gadiem pārskata datumā ir klasificēta termiņā “1 līdz 5 gadi”, jo garantijas kompensāciju izmaksas mehānisms mājokļu garantijām ģimenēm ar bērniem un mājokļu garantijām jaunajiem speciālistiem, kas paredz, ka kompensācija par pieteiktajiem garantijas gadījumiem tiek izmaksāta 3 gadu laikā no brīža, kad pieteikts garantijas gadījums, un banka šajā periodā veic parāda atgūšanu no aizņēmēja vai galvotāja naudas plūsmas vai aizdevuma nodrošinājuma realizācijas naudas plūsmas. Savukārt mājokļu garantijām ģimenēm ar bērniem un mājokļu garantijām jaunajiem speciālistiem, kurām atlikušais termiņš ir īsāks par 1 gadu pārskata datumā tiek uzrādītas atbilstoši atlikušajam termiņam.
Līdzšinējā pieredze par garantiju kompensāciju pieprasījumiem rāda, ka pieprasīto garantiju kompensāciju apjoms šajā termiņā ir būtiski zemāks nekā termiņstruktūras analīzē norādītais uzņemto saistību apjoms.
Sabiedrības finanšu saistību, ārpusbilances saistību un likvīdo aktīvu sagaidāmās nediskontētās nākotnes naudas plūsmas līdz 1 gadam termiņstruktūra 2024.gada 31.decembrī un sekojošā analīze ir atspoguļotas tabulā zemāk.
2 Atbalsta programmas darbības beigās tās finansējums paliek Sabiedrības bilancē, jo jebkura atmaksa no esošās atbalsta programmas tiek uzkrāta un izmantota jaunu atbalsta programmu finansēšanai.
3 Tā kā ārpusbilances posteņu un iespējamo saistību daļu nodrošina finansējums, kas ir jau atzīts kā finanšu saistības 233 milj. eiro apmērā, tad šis apjoms iekļauts gan Sabiedrības finanšu saistībās, gan Sabiedrības ārpusbilances posteņos un iespējamās saistībās.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
66
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(2) Likviditātes risks (turpinājums)
Finanšu saistību, ārpusbilances saistību un likvīdo aktīvu sagaidāmās nediskontētās nākotnes naudas plūsmas līdz 1 gadam termiņstruktūra 2024.gada 31.decembrī, tūkstošos eiro:
Līdz 1 mēnesim
1 līdz 3 mēneši
3 līdz 6 mēneši
6 līdz 12 mēneši
Kopā
Saistības pret kredītiestādēm
-
1 264
5 895
6 255
13 414
Saistības pret vispārējām valdībām
5 584
354
3 658
11 567
21 163
Emitētie parāda vērtspapīri
56
45 619
20
41
45 736
Atbalsta programmu finansējums
1 699
-
-
27 915
29 614
Pārējās saistības
4 461
534
-
28
5 023
Kopā finanšu saistības
11 800
47 771
9 573
45 806
114 950
Ārpusbilance un iespējamās saistības 1
486 911
792
1 492
6 122
495 317
Kopā finanšu saistības, ārpusbilance un iespējamās saistības
498 711
48 563
11 065
51 928
610 267
Prasības pret kredītiestādēm un Valsts kasi
505 411
55 912
46 235
20 211
627 769
Ieguldījumu vērtspapīri
23 388
765
295
64 027
88 475
Likvīdie aktīvi
528 799
56 677
46 530
84 238
716 244
1 Ārpusbilances posteņu un iespējamo saistību sadalījums pa finanšu instrumentu veidiem – finanšu garantijas, saistības par aizdevumu izsniegšanu un grantu izsniegšanu, kā arī saistības par ieguldījumu AIF “Altum kapitāla fonds”, ieguldījumiem asociētos uzņēmumos un citiem ieguldījumiem, ir parādīts 43.pielikumā.
Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības tiek finansētas no dažādiem Sabiedrībai pieejamiem finansējuma avotiem.
Finanšu garantijas 318,634 tūkst. eiro apmērā (līdz 1 gadam) – no atbilstoša garantiju atbalsta programmu finansējuma (skatīt 39.pielikumu) un Speciālā rezerves kapitāla (skatīt 42.pielikumu).
Iespējamās saistības par aizdevumu izsniegšanu 170,045 tūkst. eiro apmērā (līdz 1 gadam) – no Sabiedrības saņemto aizņēmumu līdzekļiem (kuri jau ir saņemti vai tie ir pieejami pēc pieprasījuma), atbilstoši aizņēmumu līgumiem, kas noslēgti ar finanšu institūcijām un Valsts Kasi (skatīt 32. un 33.pielikumu) un atbilstoša aizdevumu atbalsta programmu finansējuma (skatīt 39.pielikumu).
Iespējamās saistības par grantu izsniegšanu 1,922 tūkst. eiro apmērā (līdz 1 gadam) – no atbilstoša grantu atbalsta programmu finansējuma (skatīt 39.pielikumu).
Iespējamās saistības pret ieguldījumiem asociētos uzņēmumos 3,070 tūkst. eiro apmērā (līdz 1 gadam) – no atbilstoša riska kapitāla fondu atbalsta programmu finansējuma (skatīt 39.pielikumu).
Iespējamās saistības pret ieguldījumiem AIF “Altum kapitāla fonds” 100 tūkst. eiro apmērā (līdz 1 gadam) – no speciālā rezerves kapitāla (skatīt 42.pielikumu).
Iespējamās saistības pret pārējiem ieguldījumiem 3,468 tūkst. eiro apmērā (līdz 1 gadam) – Baltijas Inovāciju fondam 2 no atbilstoša atbalsta programmu finansējuma un atbilstoša atbalsta programmu finansējuma atmaksām (skatīt 39.pielikumu) un Trīs jūru iniciatīvas investīciju fondam no Sabiedrības pašu finansējuma.
Tā rezultātā Sabiedrības likviditāte nav pasliktinājusies.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
67
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(2) Likviditātes risks (turpinājums)
Aktīvu un saistību sadalījums 2025.gada 31.decembrī pēc to atlikušā atmaksas un dzēšanas termiņa, balstoties uz laika periodu, kas atlicis no bilances datuma līdz līguma termiņa beigām, tūkstošos eiro:
Līdz 1 mēnesim
1 līdz 3 mēneši
3 līdz 6 mēneši
6 līdz 12 mēneši
1 līdz 5 gadi
Vairāk par 5 gadiem un bez termiņa
Kopā
Aktīvi
Prasības pret kredītiestādēm un Valsts kasi 1
699 111
70 428
70 169
-
-
-
839 708
Ieguldījumu vērtspapīri 2
760
1 021
296
46 936
81 846
-
130 859
Aizdevumi 3
20 080
15 385
17 248
42 325
216 657
206 446
518 141
Granti
252
814
256
514
2 405
-
4 241
Nākamo periodu izdevumi un uzkrātie ieņēmumi
463
16
4 696
1 911
1 740
-
8 826
Ieguldījumi riska kapitāla fondos – asociētajos uzņēmumos
6 991
-
2 434
3 884
45 335
5 223
63 867
Pārējie ieguldījumi
-
-
-
-
-
34 228
34 228
Ieguldījuma īpašumi
-
-
-
-
-
120 819
120 819
Pamatlīdzekļi
-
-
-
-
-
4 251
4 251
Nemateriālie aktīvi
-
-
-
-
-
2 398
2 398
Pārējie aktīvi
1 763
2
670
109
151
13
2 708
Kopā aktīvi
729 420
87 666
95 769
95 679
348 134
373 378
1 730 046
Saistības
Saistības pret kredītiestādēm
-
-
3 357
3 314
16 554
-
23 225
Saistības pret vispārējām valdībām
17 412
354
1 773
12 086
92 180
139 089
262 894
Amortizētajā vērtībā novērtētās finanšu saistības - emitētie parāda vērtspapīri
-
-
1 479
19 998
69 927
-
91 404
Nākamo periodu ieņēmumi un uzkrātie izdevumi
339
175
-
-
-
7 759
8 273
Finanšu garantiju līgumu saistības un sagaidāmie kredītzaudējumi ārpusbilances saistībām
32 118
193
281
497
4 849
17 311
55 249
Atbalsta programmu finansējums 4
368
-
-
45 660
306 239
487 202
839 469
Pārējās saistības
3 052
320
-
82
341
-
3 795
Kopā saistības
53 289
1 042
6 890
81 637
490 090
651 361
1 284 309
Neto likviditāte
676 131
86 624
88 879
14 042
(141 956)
(277 983)
445 737
1 ietver termiņnoguldījumus kredītiestādēs, kas sadalīti pēc līgumos noteiktā atlikušā dzēšanas termiņa.
2 Ieguldījumi vērtspapīros atspoguļo ar līgumu noteiktās kuponu amortizācijas.
3 Attiecībā uz klientiem izsniegtajiem aizdevumiem, Sabiedrība izmanto to pašu sagaidāmo atmaksu disciplīnas bāzi, kas tiek izmantota efektīvās procentu likmes prognozēšanai.
4 Atbalsta programmas darbības beigās tās finansējums paliek Sabiedrības bilancē, jo jebkura atmaksa no esošās atbalsta programmas tiek uzkrāta un izmantota jaunu atbalsta programmu finansēšanai, tādējādi atbilstoši šī brīža aplēsēm atbalsta programmu finansējumam, kas šobrīd ir iekļauts termiņā no 1-5 gadiem, 204 milj. eiro apjomā atmaksas termiņš tiks pagarināts.
Atbalsta programmu finansējums ietver saņemto finansējumu nākotnes darījumiem par nākotnē iespējamo kapitāla atlaidi, kam iestājoties samazināsies publiskā finansējuma apjoms. Tā kā nākotnē iespējamās kapitāla atlaides apjoms korelē ar aizdevumu izsniegšanas tempiem un kapitāla atlaides iestāšanās varbūtību, kā arī grūti prognozēt tās iestāšanās brīdi, tad šajā termiņstruktūrā, ievērojot piesardzības principu, minētais publiskais finansējums nākotnes darījumiem par nākotnē iespējamo kapitāla atlaidi atspoguļots termiņstruktūrā Līdz 1 gadam 41 milj. eiro apmērā, 1-5 gadi 101 milj. eiro apmērā, 5-10 gadi 22 milj. eiro apmērā.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
68
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(2) Likviditātes risks (turpinājums)
Aktīvu un saistību sadalījums 2024.gada 31.decembrī pēc to atlikušā atmaksas un dzēšanas termiņa, balstoties uz laika periodu, kas atlicis no bilances datuma līdz līguma termiņa beigām, tūkstošos eiro:
Līdz 1 mēnesim
1 līdz 3 mēneši
3 līdz 6 mēneši
6 līdz 12 mēneši
1 līdz 5 gadi
Vairāk par 5 gadiem un bez termiņa
Kopā
Aktīvi
Prasības pret kredītiestādēm un Valsts kasi 1
505 411
55 912
46 235
20 211
-
-
627 769
Ieguldījumu vērtspapīri
23 388
765
295
64 027
95 097
-
183 572
Aizdevumi 2
19 761
11 615
15 545
46 652
181 608
162 039
437 220
Granti
827
480
192
238
1 391
-
3 128
Nākamo periodu izdevumi un uzkrātie ieņēmumi
522
-
-
723
-
-
1 245
Pārējie ieguldījumi
-
-
-
-
-
29 043
29 043
Ieguldījumi riska kapitāla fondos – asociētajos uzņēmumos
6 386
-
-
-
65 841
-
72 227
Ieguldījuma īpašumi
-
-
-
-
-
92 976
92 976
Pamatlīdzekļi
-
-
-
-
-
4 287
4 287
Nemateriālie aktīvi
-
-
-
-
-
946
946
Pārējie aktīvi
667
37
82
533
1 602
16
2 937
Kopā aktīvi
556 962
68 809
62 349
132 384
345 539
289 307
1 455 350
Saistības
Saistības pret kredītiestādēm
-
1 199
5 625
5 764
27 778
-
40 366
Saistības pret vispārējām valdībām
3 607
354
1 773
7 896
72 702
121 302
207 634
Amortizētajā vērtībā novērtētās finanšu saistības - emitētie parāda vērtspapīri
-
45 508
-
-
19 983
-
65 491
Nākamo periodu ieņēmumi un uzkrātie izdevumi
857
622
688
874
3 860
(677)
6 224
SKZ
27 771
257
324
477
5 087
15 955
49 871
Atbalsta programmu finansējums 3
1 699
-
-
27 915
108 521
526 121
664 256
Pārējās saistības
4 461
534
-
28
430
-
5 453
Kopā saistības
38 395
48 474
8 410
42 954
238 361
662 701
1 039 295
Neto likviditāte
518 567
20 335
53 939
89 430
107 178
(373 394)
416 055
1 ietver termiņnoguldījumus kredītiestādēs, kas sadalīti pēc līgumos noteiktā atlikušā dzēšanas termiņa, bet likviditātes vadības nolūkā atbilstoši noslēgtajiem līgumiem tie ir pieejami 1 mēneša laikā, kā arī pārdošanai pieejamos vērtspapīrus, tāpēc likviditātes rādītāja aprēķinā ir iekļauti termiņu grupā līdz 1 mēnesim
2 Attiecībā uz klientiem izsniegtajiem aizdevumiem, Sabiedrība izmanto to pašu sagaidāmo atmaksu disciplīnas bāzi, kas tiek izmantota efektīvās procentu likmes prognozēšanai. Ieguldījumi vērtspapīros atspoguļo ar līgumu noteiktās kuponu amortizācijas.
3 Iekļauj atbalsta programmu finansējumu, kas saņemts, lai finansētu aizdevumus ar kapitāla atlaidi, un attiecīgi aizdevumi ar kapitāla atlaidi vēl nav izsniegti uz pārskata perioda beigām.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
69
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(3) Procentu likmju risks
Procentu likmju risks ir saistīts ar vispārēju tirgus procentu likmju izmaiņu iespējamu ietekmi uz Sabiedrības procentu ienākumiem un izdevumiem.
Procentu likmju riska pārvaldīšanas principi ir noteikti Risku pārvaldīšanas politikā. Procentu likmju riska uzraudzību veic Aktīvu, pasīvu un risku vadības komiteja, bet par procentu likmju riska vadību ikdienā ir atbildīgs Plānošanas un finanšu vadības departaments.
Lielākā daļa procentu likmju jūtīgie Sabiedrības aktīvi (99.7%) un visi procentu likmju jūtīgie pasīvi ir piesaistīti un pārcenojas atbilstoši eiro valūtas procentu likmju indeksiem. Novērtējot procentu likmju risku, Sabiedrība analizē procentu likmju izmaiņām jutīgo aktīvu, pasīvu un ārpusbilances pozīciju termiņstruktūru, procentu likmju riska neto pozīcijas noteiktās termiņu grupās, kopējo procentu likmju riska pozīciju un tās jutīgumu pret procentu likmju izmaiņām. Procentu likmju riska jutīguma analīze tiek veikta, aprēķinot iespējamo likmju izmaiņu ietekmi uz Sabiedrības tīrajiem procentu ieņēmumiem un izdevumiem, procentu likmēm mainoties par 100 bāzes punktiem. Aprēķinu scenārijos ir ņemti vērā faktisko līgumu nosacījumi attiecībā uz minimālo iespējamo likmi, kas tiek fiksēta ar nulles vērtību situācijā, ja likmes fiksēšanas brīdī tā ir ar negatīvu vērtību.
Nākamā tabula atspoguļo eiro procentu likmju vienlaicīgu paralēlu izmaiņu par 100 bāzes punktiem ietekmi uz Sabiedrības procentu ieņēmumiem un izdevumiem 12 mēnešu laikā, pārējiem mainīgajiem paliekot konstantiem:
visas summas tūkstošos eiro
31.12.2025.
31.12.2024.
Procentu likmju izmaiņas par +100 bp
20
77
Procentu likmju izmaiņas par -100 bp
(20)
(110)
(4) Ārvalstu valūtu risks
Ārvalstu valūtu risks ir risks, kas saistīts ar iespējamajiem zaudējumiem, kas rodas valūtas kursu svārstību rezultātā. Sabiedrības ārvalstu valūtu risks nav nozīmīgs, jo darījumi tiek veikti eiro valūtā. Sabiedrība kontrolē ārvalstu valūtu risku, piesaistot finansējumu un emitējot finanšu instrumentus eiro.
Sabiedrības pakļautība ārvalstu valūtu riskam, tūkstošos eiro:
31.12.2025.
31.12.2024.
USD
Finanšu aktīvi
57
63
Neto pozīcija
57
63
Ja kurss ASV dolāru valūtai mainās atbilstoši piedāvātajam scenārijam, tad, pamatojoties uz Sabiedrības neto atvērto pozīciju 31.12.2025. un 31.12.2024., iespējamās Sabiedrības kopējās kapitāla (neņemot vērā nodokļu ietekmi) izmaiņas būtu šādas:
visas summas tūkstošos eiro
31.12.2025.
31.12.2024.
Izmaiņas USD/EUR valūtas kursā par +5%
(3)
(3)
Izmaiņas USD/EUR valūtas kursā par -5%
3
3
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
70
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(5) Operacionālais risks
Operacionālais risks izriet no apzinātām vai neapzinātām atkāpēm no pieņemtajiem principiem Sabiedrības ikdienas darbībā, piemēram, cilvēku kļūdas, informācijas sistēmu darbības traucējumi, nepietiekamas kontroles procedūras vai to neievērošana u.tml.
Operacionālā riska pārvaldības mērķis ir savlaicīgi identificēt iespējamos operacionālos riskus un veikt pasākumus, lai maksimāli minimizētu operacionālā riska ietekmi uz Sabiedrības finanšu rādītājiem, kā arī nodrošinātu to darbības nepārtrauktību. To Sabiedrība nodrošina, identificējot operacionālo risku cēloņus un veicot preventīvās un korektīvās darbības operacionālo risku cēloņu novēršanai.
(6) NILLTFP un sankciju risks
Sabiedrība savā darbībā stingri ievēro Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas un proliferācijas (NILLTPF) novēršanas likumu, Starptautisko un Latvijas Republikas nacionālo sankciju likumu un citus saistošos normatīvos dokumentus NIILTPF novēršanas un sankciju ievērošanas un atbilstības jomā. Sabiedrība regulāri pārskata un aktualizē tās NILLTPF novēršanas un Sankciju atbilstības politikas un procedūras, ņemot vērā izmaiņas saistošajos tiesību aktos. Sabiedrība ievēro nulles toleranci par tiesību aktu tīšiem pārkāpumiem NILLTPF novēršanas un nacionālo un starptautisko sankciju ievērošanas jomā.
2025.gadā NILLTPFN jomā tika ieviesta riskos balstīta pieeja, nosakot, ka riska pārvaldības pasākumi tiek plānoti un īstenoti, balstoties uz identificēto un novērtēto riska līmeni. Tādējādi tiek nodrošināts, ka kontroles intensitāte, resursu sadale, kā arī izpētes biežums un tvērums ir proporcionāli klienta, produkta, darījumu vai ģeogrāfiskā riska pakāpei.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
71
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(7) Kapitāla pārvaldība
Kapitāla pārvaldība ir tālredzīga un saskaņota ar ilgtermiņa biznesa plāniem un makroekonomisko vidi.
Kapitāla pārvaldība nodrošina, ka Sabiedrība izmanto kapitālu Ministru kabineta apstiprināto valsts atbalsta programmu īstenošanai. Kapitāla plānošana ietver risku ietekmes uz kapitālu novērtēšanu, pilnā plānotajā apjomā īstenojot visas apstiprinātās attīstības programmas. Saskaņā ar Attīstības finanšu institūcijas likumu, Sabiedrība pirms katras programmas apstiprināšanas Ministru kabinetā novērtē programmas ietekmi, riskus un sagaidāmos zaudējumus, finansiālos rezultātus un programmas īstenošanas izmaksas.
Lai kapitāla vadības ietvaros novērtētu, ka pašu kapitāla lielums ir atbilstošs darbības apjomam, Sabiedrībā tiek aprēķināts kapitāla proporciju raksturojošs rādītājs, Kapitāls bez pārvērtēšanas rezerves (KBPR) pret Kopējie pārvaldītie aktīvi (KPA), kas atspoguļots Vadības ziņojuma apakšsadaļā Galvenie finanšu un darbības rādītāji – 19.4 % uz 2025.gada beigām (uz 2024.gada beigām: 21.6%). Kopējie pārvaldītie aktīvi, iekļaujot izsniegtās garantijas, sastāda 2,282 milj. eiro uz 2025.gada beigām (uz 2024.gada beigām: 1,917 milj. eiro). Rādītāja skaidrojums un izmaiņu dinamika pa periodiem pieejama sadaļā Citi pielikumi Gada pārskatam “Galvenie finanšu un darbības rādītāji”.
Vienlaikus izstrādāta alternatīva Kapitāla pietiekamības aprēķināšanas metodoloģija - pēc Basel III principiem, kas ir obligātas kredītiestādēm. ALTUM šos principus piemēro brīvprātīgi, lai gan Sabiedrībai šāds regulējums nav saistošs. Pieeja nodrošina kapitāla pietiekamības novērtēšanu atbilstoši starptautiski atzītai banku labākajai praksei. Basel III pieeja ļauj pārliecināties, ka kapitāls ir pietiekams, lai segtu esošos un potenciālos riskus, kā arī absorbētu zaudējumus neparedzētos apstākļos.
(8) Ģeopolitisko risku ietekme
Ģeoloģiskie riski, Ukrainā notiekošais karš un ar to saistītās sankcijas, kas vērstas pret Krievijas Federāciju, kā arī pret Baltkrievijas Republiku, nav radījis vērā ņemamu ietekmi uz Sabiedrības aktīvu un saistību uzskaites vērtību. Sabiedrība līdzšinējā darbībā jau ir izvērtējusi un mazinājusi šo notikumu tiešo un netiešo ietekmi.
Sabiedrība neizsniedz aizdevumus nepastarpināti uzņēmumiem Ukrainā, Krievijas Federācijā un Baltkrievijas Republikā. Līgumi ar darījumu partneriem par norēķinu izpildi ar klientiem, kā arī par finanšu darījumu slēgšanu Sabiedrības likviditātes un aktīvu un pasīvu vadības nodrošināšanai, ir noslēgti tikai ar Latvijas Republikā reģistrētām finanšu iestādēm.
Tieša ietekme no militārā iebrukuma Ukrainā Sabiedrībai ir iespējama tikai garantiju portfelī izsniegtajām eksporta kredītu garantijām par politisko un pircēju risku zaudējumu kompensēšanu tirdzniecības darījumos, kur Sabiedrības klientu darījumu partneri ir Ukrainas rezidenti. 2025.gada 31.decembrī Sabiedrības riska ekspozīcija, kur klientu darījumu partneri ir Ukrainā, sastādīja 258 tūkst. eiro un izveidotie uzkrājumi sastādīja 23 tūkst. eiro. Sabiedrība jau kopš 2022.gada 25.februāra ir apturējusi jaunu eksporta garantiju izsniegšanu uz Krievijas Federāciju un Baltkrievijas Republiku.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
72
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(8) Ģeopolitisko risku ietekme (turpinājums)
Lai ņemtu vērā joprojām augstos nenoteiktības riskus, kas saistīti ar ģeopolitisko situāciju un no tā izrietošām samazinātām ekonomiskās izaugsmes perspektīvām, Sabiedrība turpina sekot šo risku izmaiņām. Sabiedrība ik ceturksni analizē un būtisku izmaiņu gadījumā pārskata sagaidāmo zaudējumu aprēķināšanai izmantotās, uz nākotni vērstās prognozes par makroekonomiskajiem rādītājiem, izvirzot trīs ekonomiskos scenārijus, iekļaujot arī negatīvo un optimistisko scenāriju:
bāzes scenāriju, kas paredz visticamāko nākotnes ekonomisko attīstību, pieņemot, ka ģeopolitiskā situācija būtiski nepasliktināsies un nenotiks krasa karadarbības eskalācija, neradot būtisku ekonomisko ietekmi uz Latvijas tautsaimniecības izaugsmi papildus jau novērotajai;
negatīvo scenāriju, kas paredz mazāk ticamas, bet iespējami negatīvas izmaiņas, kas atspoguļo lielāku ģeopolitiskās un ekonomiskās izaugsmes nenoteiktības risku, tostarp nenoteiktību, ko rada globālās tirdzniecības vides pasliktināšanās un ASV tirdzniecības politikas iespējamās izmaiņas, kas bremzēs Latvijas tautsaimniecības izaugsmi;
optimistisko scenāriju, kas paredz mazāk ticamu, bet iespējami labvēlīgākas izmaiņas salīdzinājumā ar bāzes scenāriju.
Makroekonomikas prognozes uz 2025.gada 31.decembri un uz 2024.gada 31.decembri, kā arī makroekonomisko scenāriju izmaiņu ietekmi uz uzkrājumiem SKZ skat. šajā pielikumā (1) Kredītrisks.
Sagaidāmo kredītzaudējumu aprēķināšanai izmantoto nākotnes makroekonomisko prognožu netiešā kumulatīvā ietekme uz aizdevumiem, kredītsaistībām un garantijām 2025.gada 31.decembrī bija 1,008 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 919 tūkst. eiro).
Ievērojot joprojām pastāvošo ģeopolitiskās situācijas augsto nenoteiktību un iespējamo ietekmi uz uzņēmumu saimniecisko darbību un maksātspēju, pārskata periodā Sabiedrība turpināja atzīt vispārējo uzkrājumu rezervi sagaidāmiem kredītzaudējumiem 1,254 tūkst. eiro apmērā (2024.gada 31.decembrī: 2,344 tūkst. eiro).
2025.gada vispārējā uzkrājumu rezerve aizdevumiem tika samazināta par 691 tūkst. eiro, lai kompensētu uzkrājumu veidošanas izdevumus aizdevumiem, kuri tika pārklasificēti uz 2. vai 3.posmu un par 398 tūkst. eiro pilnībā dzēstiem aizdevumiem (skat. 3.pielikumu (1)).
Altum līdzfinansētie riska kapitāla fondi darbojas saskaņā ar aktuālo sankciju regulējumu un aktīvi seko līdzi izmaiņām saistošajos normatīvajos aktos. Katru ceturksni Altum organizē ik-ceturkšņa pārrunas ar fondu pārvaldniekiem un veic riska kapitāla fondu ieguldījumu novērtējumu, veicot visu riska kapitāla fondu ieguldījumu individuālu novērtēšanu un ņemot vērā katra ieguldījumu specifisko situāciju. Altum novērtējums riska kapitāla fondu ieguldījumiem ir balstīts uz Altum konservatīvu pieeju. Veicot ieguldījumu vērtēšanu, Altum ņem vērā nākotnes perspektīvas, un uzņēmumu patiesā vērtība tiek savlaicīgi koriģēta.
Veicot 2025.gada 4.ceturkšņa pārrunas ar fondu pārvaldniekiem un Altum portfeļuzņēmumu ieguldījumu vērtības pārvērtēšanu, netika no jauna identificēti uzņēmumi, kas pakļauti kara radītajai ietekmei.
Krievijas Federācijas kara Ukrainā kumulatīvā ietekme uz 2025.gada 31.decembrī bija 2.3 milj. eiro (2024.gada 31.decembrī: 4.7 milj. eiro).
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
73
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(9) ESG risku pārvaldība
Vides, sociālās un korporatīvās pārvaldības jēdziens (ESG) apzīmē pieeju, kas nosaka atbilstošu organizācijas uzvedības modeli. Pēdējo gadu laikā ESG ir kļuvis arvien nozīmīgāks, politikas veidotāji, finanšu sektors un sabiedrība ir sākuši pievērst arvien lielāku uzmanību uzņēmumu ietekmei uz sabiedrības labklājību un savu ietekmi klimata pārmaiņu mazināšanā. Iestājoties ESG riskiem, var būt negatīva ietekme uz kredītrisku, aktīviem, finanšu un peļņas rādītājiem vai Altum reputāciju.
Altum ESG risku būtiskuma analīze. 2023.gadā ir izstrādāta Altum ESG risku būtiskuma analīzes metodoloģija un pēc tās veikta Altum ESG risku būtiskuma analīze. ESG risku būtiskuma analīze primāri atspoguļo riskus, kas var ietekmēt Altum kredītportfeli (aizdevumu kredītportfeli, aizdevumu nodrošinājumu portfeli un garantiju portfeli) un var rasties no tā klientiem, izejot no viņu darbības industrijas, finansēto projektu industrijas un klientu vai projektu ģeogrāfiskā izvietojuma. ESG risku būtiskuma analīzes ietvaros Altum kredītportfelis tiek izvērtēts no klimata risku aspekta – pārejas risku un klimata fizisko risku griezumā par aizdevumu kredītportfeli, aizdevumu nodrošinājumu portfeli un garantiju portfeli MVU / Lielo uzņēmumu un Lauksaimnieku segmentos. Ņemot vērā Altum aizdevuma portfeļa amortizācijas struktūru klimata riski tiek vērtēti sekojošos laika nogriežņos – (i) tuvākie trīs gadi, 2029. – 2040.gads un (iii) pēc 2040.gada.
Pārejas riski būtiski ietekmē uzņēmumu ekonomisko aktivitāti, kas savukārt rada tiešu ietekmi uz Altum uzņēmumu spēju veikt aizdevumu atmaksu vai arī saglabāt nodrošinājuma tirgus vērtību. Tie var tieši vai netieši rasties saistībā ar klientu pielāgošanās procesu, pārejot uz zemu oglekļa emisiju un ilgtspējīgāku ekonomiku. Pārejas risku var paaugstināt, piemēram, strauja jaunas klimata un vides politikas pieņemšana attiecībā par ESG emisiju samazinājumu, konkurentu tehnoloģiskais progress vai tirgus un patērētāju paradumu maiņa, kad klienta spēja pielāgoties lielā mērā atkarīga no nepieciešamo pielāgošanās investīciju projektu savlaicīgas realizācijas.
Metodoloģija ESG risku būtiskuma analīzei Pārejas risku izvērtēšanai balstīta uz ECB vadlīnijām, ECB strestestu ziņojumiem un UNEP FI Pārejas risku metodoloģiju, kas savukārt balstīta TCFD Rekomendācijās. Izmantojot šo metodoloģiju, katra projekta pārejas riska pakāpe izvērtēts sektora / nozares līmenī (NACE kodu 4.līmenis) 5 baļļu skalā Zems – Ļoti augsts.
Aizdevumu kredītportfelis ar Augstu / Ļoti augstu Pārejas riska pakāpi nozares sektoru griezumā uz pārskata perioda beigām:
31.12.2025.
31.12.2024.
‘000 EUR
% no Kopējā kredītportfeļa
‘000 EUR
% no Kopējā kredītportfeļa
Lauksaimniecība
30 895
3%
29 248
4%
Koksnes un papīra izstrādājumu ražošana
85 026
9%
74 307
11%
Pārtikas un dzērienu ražošana
97 868
11%
34 674
5%
Metāla izstrādājumu ražošana
23 210
3%
16 871
2%
Ķīmijas izstrādājumu ražošana
23 411
3%
10 483
2%
Būvmateriālu ražošana
10 876
1%
14 961
2%
Patēriņa preces
242
0.03%
715
0.1%
Loģistika
3 760
0.4%
2 173
0.3%
Cits
706
0.1%
1 976
0.3%
Ar augsta / ļoti augsta Pārejas riska pakāpi
275 994
30%
185 408
27%
Kopējais kredītportfelis 1
910 384
100%
687 950
100%
1 Bruto kredītportfelis (iekļaujot aizdevumus ar kapitāla atlaidi) un saistības par aizdevumu izsniegšanu
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
74
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(9) ESG risku pārvaldība (turpinājums)
Tiek izdalīti sekojoši klimata fizisko risku tipi – karstuma viļņi / sausums, plūdi, stipri nokrišņi, jūras līmeņa paaugstināšanās, snigšanas samazinājums. Metodoloģija klimata fizisko risku izvērtēšanai balstīta uz ECB vadlīnijām un TCFD rekomendācijām.
Plūdu un jūras līmeņa paaugstināšanās riski ietekmē visus projektus, tādejādi tie tiek kartēti visiem aizdevuma portfeļa projektiem. Savukārt karstuma viļņu / sausuma, stipru nokrišņu un snigšanas samazinājuma riski ietekmē tikai tos finansētos projektus, kas saistīti ar noteiktām ietekmētajām industrijām. Lai noteiktu konkrētā (karstuma viļņu / sausuma, stipru nokrišņu un snigšanas samazinājuma riski) klimata fizisko risku līmeni, katrs projekts tiek vērtēts gan saistītās nozares griezumā, gan balstoties uz projektam piesaistīto ģeogrāfisko novietojumu. Tajā skaitā, šīs ESG risku būtiskuma analīzes ietvaros tiek definētas tās darbības nozares, kurām ir augsts klimata fiziskais risks. Klimata fizisko risku izvērtēšanai tiek izmantoti dati par klientu projektu adresēm (ģeogrāfiskais novietojums) un projektu nozarēm (NACE kods). Klimata fizisko risku ietekme uz industrijām ir izvērtēta ņemot vērā katra klimata fiziskā riska tipa ietekmi uz konkrēto nozari un vadoties pēc SASB Klimata Riska Karšu metodoloģiju (SASB Climate Risk Technical Bulletin). Klimata fizisko risku ietekme uz ģeogrāfisko izvietojumu ir izvērtēta ņemot vērā LVĢMC Klimata pārmaiņu analīzes rīku un LVĢMC plūdu kartes (ĢIS formātā), kas balstīti uz RCP 4.5 scenāriju, kuru IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change) raksturo kā starpposma scenāriju, kura ietvaros ir paredzams temperatūras pieaugums 2 līdz 3 Celsija grādu robežās līdz 2100.gadam. Izmantojot šo metodoloģiju, ir izvērtēta katra klimata fiziskā riska tipa ietekme uz konkrēto projektu pēc tā ģeogrāfiskā novietojuma un darbības nozares 3 baļļu skalā Zems – Augsts.
2024.gadā tika izstrādāts klimata fizisko risku novērtējuma rīks, ko piemērot individuālā līmenī liela apjoma darījumu skaita portfeļa uzraudzībai. Uz 2025.gada beigām ir veikta klimata fizisko risku kartēšana darījumu līmenī MVU/Lielo uzņēmumu un Lauksaimnieku segmentiem piemērojot jaunizstrādāto rīku. Privātpersonu segmenta aizdevumu darījumu, tāpat kā Ieguldījumu īpašumu individuālā kartēšana šobrīd vēl procesā.
Klimata fizisko risku kartējums aizdevumu kredītportfelim uz 2025.gada 31.decembri:
Klimata fizisko risku kartējums veikts uz Kopējo kredītportfeli – bruto kredītportfeli (iekļaujot aizdevumus ar kapitāla atlaidi) un saistības par aizdevumu izsniegšanu, kas uz 2025.gada beigām sastāda 910 milj. eiro.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
75
3 Risku pārvaldība (turpinājums)
(9) ESG risku pārvaldība (turpinājums)
Līdzīga pieeja tiek piemērota nodrošinājuma gadījumā.
ESG skoringa modelis. 2025.gadā turpinājās aktīvs darbs pie 2023.gadā izstrādātā ESG skoringa modeļa integrācijas aizdevuma izsniegšanas procesos. Tas tiks pielietots MVU / Lielo uzņēmumu un Lauksaimnieku segmentos jaunu darījumu izvērtēšanas procesā virs noteikta būtiskuma sliekšņa, kā arī pie esošā portfeļa un ķīlu novērtējuma uzraudzības. ESG skoring modelis ļaus arī noteikt pārejas riska pakāpi individuālajā darījumu līmenī. ESG skoring modeļa ieviešana notiek pakāpeniski, ņemot vērā klientu gatavību aizpildīt 2024.gada aprīlī publicēto vienoto banku ESG anketu, lai iegūtu informāciju ESG risku izvērtējumam un attiecībā uz plānotajiem/faktiskajiem klientu ilgtspējas KPI’s datiem. Šobrīd ESG skoringa modeļa integrācija aizdevumu izsniegšanas procesos ir pabeigta un ar 2026. gada pavasari tiks pielietota jaunu darījumu izvērtēšanas procesā MVU / Lielo uzņēmumu segmentā.
Portfeļa marķēšanas metodoloģija. 2024.gadā tika uzsākts darbs pie Eiropas finanšu sektorā aprobētu ilgtspējīgu projektu identificēšanas rīku izvērtējuma, lai ar izvēlētā rīka palīdzību ilgtspējīgu projektu marķēšanas process būtu pēc iespējas efektīvs gan aizdevumu izsniegšanas procesā, gan aizdevuma portfeļa uzraudzības procesā. Ar 2025. gada novembri tika uzsākta ilgtspējīgu projektu identificēšana visās ALTUM aizdevumu programmās MVU / Lielu uzņēmumu un Lauksaimnieku segmentos izmantojot Eiropas Investīciju Bankas “zaļo projektu” rīku (“EIB green checker”).
4 Segmentu informācija
Sabiedrības vadība uzskata, ka Sabiedrības darbība tiek veikta 7 darbības segmentos:
aizdevumu,
garantiju
riska kapitāla fondu,
grantu,
Latvijas Zemes fonda,
AIF “Altum kapitāla fonda” pārvaldīšana,
pārējie pakalpojumi.
Pārējie pakalpojumi ietver ar parādu piedziņas procesā pārņemtajiem aktīviem saistītos darījumus un jaunu valsts atbalsta programmu izstrādi, kā arī darījumus, kas nav saistīti ar valsts atbalsta programmām.
Segmentu informācija ir sagatavota tādā pašā veidā, kādā tiek sagatavota iekšējā vadības informācija galvenajai lēmējinstitūcijai. Galvenā lēmējinstitūcija ir vai nu darbinieks vai darbinieku grupa, kas piešķir resursus un izvērtē uzņēmuma darbības segmentu sniegumu. Sabiedrības Valde ir galvenā lēmējinstitūcija.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
76
4 Segmentu informācija (turpinājums)
Sabiedrības darbības segmentu analīze no 2025.gada 1.janvāra līdz 2025.gada 31.decembrim, tūkstošos eiro:
Aizdevumi 1
Garantijas 1
Riska kapitāla fondi
Granti
Latvijas Zemes fonds
AKF pārval dīšana
Pārējie pakalpojumi
Kopā
Procentu ieņēmumi pēc efektīvās procentu likmes:
26 343
229
28
-
3 640
-
641
30 881
t.sk., no aizdevumiem:
23 821
-
-
-
3 640
-
-
27 461
t.sk., no aizdevumiem caurplūstošās naudas plūsmas
5 563
-
-
-
-
-
-
5 563
t.sk., no noguldījumiem
2 522
229
28
-
-
-
641
3 420
Citi procentu un līdzīgi ieņēmumi:
4 360
5 577
374
-
39
-
-
10 350
t.sk., no aizdevumiem:
2 776
-
-
-
30
-
-
2 806
t.sk., no aizdevumiem caurplūstošās naudas plūsmas
1 837
-
-
-
-
-
-
1 837
t.sk., no garantijām:
-
2 918
-
-
-
-
-
2 918
t.sk., no garantijām caurplūstošās naudas plūsmas
-
629
-
-
-
-
-
629
t.sk., no ieguldījumu vērtspapīriem:
1 583
2 659
374
-
10
-
-
4 626
t.sk., no ieguldījumu vērtspapīriem caurplūstošās naudas plūsmas
-
1 601
374
-
-
-
-
1 975
Procentu izdevumi:
(15 525)
(2 236)
(373)
-
(2 429)
-
(642)
(21 205)
t.sk., caurplūstošās naudas plūsmas
(7 400)
(2 230)
(374)
-
-
-
-
(10 004)
Ieņēmumi par valsts atbalsta programmu īstenošanu
5 918
1 800
1 942
479
-
-
357
10 496
Kompensējamie izdevumi par valsts atbalsta programmu īstenošanu
(5 828)
(1 471)
(1 895)
(479)
-
-
(357)
(10 030)
Peļņa no darījumiem ar vērtspapīriem un ārvalstu valūtu
(7)
-
-
-
-
-
-
(7)
Peļņas daļa no ieguldījumiem asociētajās sabiedrībās un pārējos ieguldījumos
-
-
6 570
-
-
-
-
6 570
Peļņa, no kuras atskaitīti zaudējumi no saistībām patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu peļņā vai zaudējumos
-
-
(2 686)
-
-
-
-
(2 686)
Neto peļņa no aizdevumiem, kas novērtēti patiesajā vērtībā
7 465
-
-
-
-
-
-
7 465
Citi ieņēmumi
59
-
-
42
7 806
161
271
8 339
Citi izdevumi
(479)
(94)
(12)
(24)
(503)
(171)
(5)
(1 288)
Personāla izmaksas
(2 833)
(520)
(403)
(530)
(436)
-
(800)
(5 522)
Administratīvās izmaksas
(588)
(74)
(133)
(205)
(122)
-
109
(1 013)
Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu nolietojums
(511)
(115)
(33)
(69)
(29)
-
(2)
(759)
Sagaidāmie kredītzaudējumi, neto
1 195
(1 117)
3
(64)
(1)
-
-
16
(Ienākumi) no norakstīto kredītriska aktīvu atgūšanas
475
-
-
-
-
-
-
475
Kopā segmenta peļņa/(zaudējumi)
20 044
1 979
3 382
(850)
7 965
(10)
(428)
32 082
Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos
-
-
63 867
-
-
-
-
63 867
Pārējie ieguldījumi
-
-
33 845
-
-
-
-
33 845
Pamatlīdzekļu, nemateriālo aktīvu un ieguldījumu īpašumu iegāde
1 525
343
120
202
19 032
-
7
21 229
Kopā segmenta aktīvi
1 085 716
151 789
207 537
8 794
165 654
-
110 556
1 730 046
Kopā segmenta saistības
864 851
164 463
30 843
7 879
112 807
-
103 466
1 284 309
Kopā segmenta ārpusbilance
252 017
627 944
156 015
3 461
-
-
-
1 039 437
Aktīvi pārvaldīšanā
-
-
-
-
-
15 786
-
15 786
1 Segmenta finanšu rezultāts ietver arī finanšu rezultātu no kombinētajiem finanšu instrumentiem, kas segmentu analīzē nav atsevišķi izdalīti, bet kas ietver finanšu instrumenta (piemēram, aizdevuma vai garantijas) komponenti un kapitāl a atlaides komponenti.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
77
4 Segmentu informācija (turpinājums)
Sabiedrības darbības segmentu analīze no 2024.gada 1.janvāra līdz 2024.gada 31.decembrim, tūkstošos eiro:
Aizdevumi
Garantijas
Riska kapitāla fondi
Granti
Latvijas Zemes fonds
AKF pārval dīšana
Pārējie pakalpojumi
Kopā
Procentu ieņēmumi pēc efektīvās procentu likmes:
26 203
2 581
110
-
3 051
-
91
32 036
t.sk., no aizdevumiem:
23 639
-
-
-
3 051
-
-
26 690
t.sk., no aizdevumiem caurplūstošās naudas plūsmas
4 767
-
-
-
-
-
-
4 767
t.sk., no noguldījumiem
2 563
2 581
110
-
-
-
91
5 345
Citi procentu un līdzīgi ieņēmumi:
2 635
5 293
102
-
101
-
3
8 134
t.sk., no aizdevumiem:
2 170
-
-
-
49
-
-
2 219
t.sk., no aizdevumiem caurplūstošās naudas plūsmas
614
-
-
-
-
-
-
614
t.sk., no garantijām:
-
3 723
-
-
-
-
-
3 723
t.sk., no garantijām caurplūstošās naudas plūsmas
-
837
-
-
-
-
-
837
t.sk., no ieguldījumu vērtspapīriem:
464
1 570
102
-
52
-
3
2 191
t.sk., no ieguldījumu vērtspapīriem
-
1 019
99
-
-
-
1 118
Procentu izdevumi:
(14 093)
(1 920)
(125)
-
(985)
-
(21)
(17 144)
t.sk., caurplūstošās naudas plūsmas
(5 381)
(1 856)
(99)
-
-
-
-
(7 336)
Ieņēmumi par valsts atbalsta programmu īstenošanu
3 972
1 526
1 307
995
-
-
126
7 926
Kompensējamie izdevumi par valsts atbalsta programmu īstenošanu
(4 271)
(1 164)
(1 237)
-
(681)
-
(125)
(7 478)
Peļņa no darījumiem ar vērtspapīriem un ārvalstu valūtu
4
1
-
-
-
-
1
6
(Zaudējumu) daļa no ieguldījumiem asociētajās sabiedrībās un pārējos ieguldījumos
-
-
9 028
-
-
-
-
9 028
Peļņa, no kuras atskaitīti zaudējumi no saistībām patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu peļņā vai zaudējumos
-
-
(1 230)
-
-
-
-
(1 230)
Neto peļņa no aizdevumiem, kas novērtēti patiesajā vērtībā
(7 465)
-
-
-
-
-
-
(7 465)
t.sk., caurplūstošās naudas plūsmas no aizdevumiem patiesajā vērtībā
893
-
-
-
-
-
-
893
Citi ieņēmumi
-
-
-
4
7 954
179
51
8 188
Citi izdevumi
767
(689)
(584)
(24)
(487)
(179)
(7)
(1 203)
Personāla izmaksas
(2 662)
(833)
(269)
(635)
(343)
-
(603)
(5 345)
Administratīvās izmaksas
(524)
(200)
(44)
(194)
(99)
-
(46)
(1 107)
Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu nolietojums
(395)
(135)
(54)
(89)
(34)
-
(24)
(731)
Sagaidāmie kredītzaudējumi, neto
2 044
943
36
879
(3)
-
53
3 952
(Ienākumi) no norakstīto kredītriska aktīvu atgūšanas
1 096
-
-
-
-
-
-
1 096
Kopā segmenta peļņa/(zaudējumi)
7 311
5 403
7 040
936
8 474
-
(501)
28 663
Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos
-
-
72 227
-
-
-
-
72 227
Pārējie ieguldījumi
-
-
29 043
-
-
-
-
29 043
Pamatlīdzekļu, nemateriālo aktīvu un ieguldījumu īpašumu iegāde
361
105
33
67
21 733
-
24
22 323
Kopā segmenta aktīvi
557 289
162 114
200 777
9 583
507 826
-
17 761
1 455 350
Kopā segmenta saistības
724 886
152 272
10 900
8 984
76 312
-
65 941
1 039 295
Kopā segmenta ārpusbilance
170 015
523 538
68 655
1 992
30
-
-
764 230
Aktīvi pārvaldīšanā
-
-
-
-
-
33 514
-
33 514
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
78
5 Procentu ieņēmumi pēc efektīvās procentu likmes
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
Procentu ieņēmumi no aizdevumiem 1
27 461
26 690
Procentu ieņēmumi no noguldījumiem
3 420
5 346
Kopā procentu ieņēmumi
30 881
32 036
1 Ietver Zemkopības ministrijas kompensētos procentu ienākumus aizdevumiem, saskaņā ar Latvijas Republikas Ministru kabineta 2018.gada 22.maija noteikumu Nr.295 “Valsts atbalsta piešķiršanas kārtība lauksaimniecībā izmantojamās zemes iegādei lauksaimniecības produktu ražošanai“ 22.punktu, procentu likmju starpība 2025.gadā sastādīja 88 tūkst. eiro. (2024.gadā: 200 tūkst eiro).
6 Citi procentu un līdzīgi ieņēmumi
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
Ieņēmumi no aizdevumiem
2 806
2 219
Ieņēmumi no garantijām
2 918
3 723 1
Ieņēmumi no ieguldījumu vērtspapīriem ar pārvērtēšanu citos visaptverošajos ienākumos
4 616
2 140
Ieņēmumi no emitētajiem vērtspapīriem
10
52
Kopā procentu ieņēmumi
10 350
8 134
1 Pamatojoties uz 2023.gada 22.decembra Ministru Kabineta noteikumu Nr.95 grozījumiem, kas paredz, ka garantijas maksu nosaka garantētāja valdes apstiprinātajā cenrādī un Valdes 2023.gada 22.novembra lēmumu ikgadējais maksas apmērs no 2024.gada 1.janvāra noteikts 2.4% apmērā no atlikušās garantijas summas (līdz 2023.gada 31.decembrim: 4.8%). 2023.gadā tika izveidota uzkrājumu rezerve garantiju prēmiju samazinājuma segšanai, minētais samazinājums tika kompensēts no izveidotās uzkrājumu rezerves, kas 2024.gada 12 mēnešos sastādīja 547 tūkst. eiro.
7 Procentu izdevumi
visas summas ir tūkstošos eiro
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
Procentu izdevumi par saistībām pret Latvijas valdības struktūrām
8 035
7 907
Procentu izdevumi par saistībām pret kredītiestādēm
897
526
Procentu izdevumi par emitētajiem vērtspapīriem
1 688
879
Atbalsta programmu peļņas sadale 1
573
489
Caurplūstošā naudas plūsma - aģentu procenti (5., 6.pielikums)
10 004
7 336
Pārējie komisijas izdevumi
8
7
Kopā procentu izdevumi
21 205
17 144
1 Valsts atbalsta programmām saskaņā ar noslēgtajiem līgumiem ar ministrijām, programmu neto peļņa tiek sadalīta starp Sabiedrību un ministrijām, palielinot ministriju piešķirto publiskā finansējuma apjomu (tiek atzīts kā atbalsta programmu finansējums bilancē).
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
79
8 Ieņēmumi par valsts atbalsta programmu īstenošanu
visas summas ir tūkstošos eiro
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
Ieņēmumi par kompensējamiem valsts atbalsta programmu vadības izdevumiem
8 357
6 626 1
Ieņēmumi par kompensējamām riska kapitāla fondu pārvaldīšanas komisijām
1 674
799
Ieņēmumi par kompensējamiem kapitāla noslodzes izdevumiem
407
448
Ieņēmumi par kompensējamiem brīvo naudas līdzekļu izvietošanas izdevumiem
58
53
Kopā ieņēmumi par valsts atbalsta programmu īstenošanu
10 496
7 926
1 Pozīcija Ieņēmumi par kompensējamiem valsts atbalsta programmu vadības izdevumiem ietver ieņēmumus, kas aprēķināti no atbalsta programmu apjomiem (portfelis, jaunie darījumi, finansējums), piemērojot vadības maksas likmi saskaņā ar atbilstošajiem Ministru kabineta noteikumiem un noslēgtajiem līgumiem ar atbalsta programmu finansējuma devējiem. Daļa no ieņēmumiem veidojusies iepriekšējos periodos, bet nav atzīti, jo, mainoties vadības maksas aprēķināšanas pieejai, apstiprinājums par tiem no atbalsta programmu finansējuma devējiem saņemts pārskata periodā, tāpēc ieņēmumi 314 tūkst. eiro apmērā atzīti 2024.gadā.
9 Kompensējamie izdevumi par valsts atbalsta programmu īstenošanu
visas summas ir tūkstošos eiro
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
Kompensējamie personāla izdevumi
6 109
5 169
Kompensējamie administratīvie izdevumi
2 247
1 510
Kompensējamās riska kapitāla fondu pārvaldīšanas komisijas
1 674
799
Kopā kompensējamie izdevumi par valsts atbalsta programmu īstenošanu
10 030
7 478
10 Peļņa / (zaudējumi) no darījumiem ar vērtspapīriem un ārvalstu valūtu
visas summas ir tūkstošos eiro
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
Peļņa / (zaudējumi) no ieguldījuma vērtspapīru pārvērtēšanas
-
2
Peļņa / (zaudējumi) no ārvalstu valūtas pārvērtēšanas
(7)
4
Kopā peļņa / (zaudējumi) no darījumiem ar vērtspapīriem un ārvalstu valūtu
(7)
6
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
80
11 Peļņas daļa no ieguldījumiem asociētajos uzņēmumos un pārējos ieguldījumos
visas summas ir tūkstošos eiro
Neto peļņa / (zaudējumi)
t.sk. realizētā peļņa
Neto peļņa / (zaudējumi)
t.sk. realizētā peļņa
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
RKF 2, 3, un 4.paaudze
2 643
910
1 230
3 167
Baltijas Inovāciju Fonds
(111)
437
4 277
1 014
AIF "Altum kapitāla fonds"
1 317
587
1 285
1 061
Kopā ieguldījumi asociētajos uzņēmumos
3 849
1 934
6 792
5 242
Baltijas Inovāciju Fonds 2
245
-
637
-
Trīs Jūru Iniciatīvas ieguldījumu fonds
2 476
-
1 599
-
Kopā pārējie ieguldījumi
2 721
-
2 236
-
Peļņas daļa no ieguldījumiem asociētajos uzņēmumos un pārējos ieguldījumos
6 570
1 934
9 028
5 242
12 Peļņa, no kuras atskaitīti zaudējumi no saistībām patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņā vai zaudējumos
visas summas ir tūkstošos eiro
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
Ieguldījumu 2. un 3.paaudzes RKF pārvērtēšanas neto rezultāts, peļņa / (zaudējumi
861
(1 414)
2. un 3.paaudzes RKF realizācijas neto rezultāts, peļņa
373
1 333
Saņemtie % par 2. un 3.paaudzes RKF ieguldījumiem
39
798
4.paaudzes RKF Ieguldījumu pārvērtēšanas neto rezultāts, (zaudējumi)
(860)
(523)
4.paaudzes RKF Ieguldījumu realizācijas neto rezultāts, peļņa
537
9
Saņemtie % par 4.paaudzes RKF ieguldījumiem
1 692
1 027
BIF pārvērtēšanas neto rezultāts, peļņa
44
-
Kopā peļņa pirms riska seguma mehānisma piemērošanas
2 686
1 230
Kopā (zaudējumi), no ieguldījumiem asociētajos uzņēmumos, no kuras atskaitīti zaudējumi no saistībām patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņā vai zaudējumos 31.decembrī
(2 686)
(1 230)
Vairāk par peļņas no ieguldījumiem 2., 3. un 4.paaudzes riska kapitāla fondos attiecināšanu uz publisko finansējumu skat. 39.pielikums 2.punktā.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
81
13 Neto peļņa / zaudējumi no aizdevumiem, kas novērtēti patiesajā vērtībā
visas summas ir tūkstošos eiro
Kapitāla atlaides komponentes patiesās vērtības izmaiņas
Aizdevuma daļas komponentes patiesās vērtības izmaiņas
Finansējuma patiesās vērtības izmaiņas
Kompensētas patiesās vērtības izmaiņas no publiskā finansējuma 1
Neto peļņa/ (zaudējumi)
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2025.-31.12.2025.
Neto patiesās vērtības palielinājums/(samazinājums) no kapitāla atlaides komponentes
(89 682)
-
93 078
-
3 396
Neto patiesās vērtības palielinājums/(samazinājums) no aizdevuma komponentes
-
964
-
-
964
Norakstītas iepriekš atzītas patiesās vērtības izmaiņas, iestājoties kapitāla atlaidei
25 948
-
(23 551)
-
2 397
Kopā neto patiesās vērtības palielinājums / (samazinājums)
(63 734)
964
69 527
-
6 757
Kompensēts neto patiesās vērtības palielinājums no publiskā finansējuma (attiecināts uz publisko finansējumu)
-
-
-
(6 757)
(6 757)
Patiesās vērtības izmaiņas par 2024.gadu kompensētas pamatojoties uz 2025.gada publiskā finansējuma līgumu grozījumiem
-
-
-
7 465
7 465
Kopā
7 465
Par aizdevumu novērtēšanu patiesajā vērtībā detalizēti skat. 46.pielikumā Aizdevumi ar kapitāla atlaidi.
1 Saskaņā ar 2025.gada līgumu grozījumiem no Finansējuma atļauts segt izdevumus, kas izriet no aizdevumu ar kapitāla atlaidi uzskaites aspektiem atbilstoši SFPS prasībām.
Veicot aizdevuma portfeļa, kas novērtējams patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu peļņā vai zaudējumos, aizdevuma daļas, kurai kapitāla atlaide netiks piemērota, patiesās vērtības novērtējumu, diskontējot aizdevuma sagaidāmo nākotnes naudas plūsmu līdz aizdevuma atmaksas beigu termiņam, veidojas aizdevuma komponentes patiesās vērtības izmaiņas, kas iepriekš tika atliktas un atzītas Nākamo periodu ieņēmumos. Šāda pieeja tika piemērota, jo aktīvā tirgū nav novērojami dati par identisku aktīvu ar kotētu cenu (atbilstu Patiesās vērtības hierarhijas 1.līmenim). Atliktās patiesās vērtības izmaiņas tika amortizētas jeb atzītas peļņā vai zaudējumos lineāri konkrētā aizdevuma perioda laikā. Kopš 2025.gada mainīta pieeja un aizdevuma komponentes patiesās vērtības izmaiņas netiek vairs atliktas un netiek atzītas Nākamo periodu ieņēmumos.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
82
13 Neto peļņa / zaudējumi no aizdevumiem, kas novērtēti patiesajā vērtībā (turpinājums)
Kapitāla atlaides komponentes patiesās vērtības izmaiņas
Finansējuma patiesās vērtības izmaiņas
Kompensētas patiesās vērtības izmaiņas no publiskā finansējuma
Kopā (zaudējumi)
01.01.2024.-31.12.2024.
01.01.2024.-31.12.2024.
01.01.2024.-31.12.2024.
01.01.2024.-31.12.2024.
Neto patiesās vērtības palielinājums/(samazinājums) no kapitāla atlaides komponentes
(61 559)
54 064
-
(7 465)
Kopā neto patiesās vērtības palielinājums / (samazinājums
(61 529)
54 064
-
(7 465)
2025.gada 31.decembrī Sabiedrības aizdevumu portfelis ar kapitāla atlaidi bija 198 miljoni, ieskaitot 2025. gadā izsniegto apjomu 145 miljoni eiro. Daļai šo aizdevumu var tikt piemērota 100% kapitāla atlaide, ja finansētā projekta sniegums būs atbilstošs. Sākotnējais aizdevumu novērtējums liecina par augstu ticamības pakāpi kapitāla atlaides piešķiršanai.
Attiecīgi, 2025.gadā ir atzīti patiesās vērtības zaudējumi izsniegto aizdevumu ar kapitāla atlaidi sākotnējās novērtēšanas rezultātā.
Saņemtais publiskais finansējums, kas izsniegts aizdevumiem ar kapitāla atlaidi ir bezprocentu vai ar procentiem zem tirgus likmēm. Starpība starp saņemto finansējumu un tā patieso vērtību sākotnējās atzīšanas brīdī tiek klasificēta kā valsts atbalsts. Atkarībā no pārliecības pakāpes par kapitāla atlaides piešķiršanu Sabiedrības uzskaitē atzītais valsts atbalsts tiek atzīts visaptverošo ienākumu pārskatā aizdevuma izsniegšanas dienā (augsta ticamības pakāpe) vai vēlākā datumā, kad iestājas augsta pārliecība par kapitāla atlaides piešķiršanu nākotnē.
14 Citi ieņēmumi
visas summas ir tūkstošos eiro
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
Ieņēmumi par zemes nomu
3 463
2 605
Ienākumi no nomas maksājumiem par finanšu nomu
10
-
Neto ieguldījumu īpašumu pārvērtēšanas rezultāts
3 651
5 139
Neto peļņa no ieguldījumu īpašumu pārdošanas
694
206
Peļņa no pārņemto īpašumu pārdošanas
49
-
Pārējie komisijas naudas ieņēmumi
39
4
AIF "Altum kapitāla fonds" pārvaldīšanas atlīdzība
161
179
Atbalsta programmu finansējuma patiesās vērtības pārvērtēšana
229
-
Citi pamatdarbības ienākumi
43
55
Kopā citi ieņēmumi
8 339
8 188
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
83
15 Citi izdevumi
visas summas ir tūkstošos eiro
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
Latvijas zemes fonda apkalpošanas izdevumi
445
417
Piedziņas izdevumi
99
79
Nomāto pamatlīdzekļu izdevumi
158
163
Komisijas naudas izdevumi par vērtspapīru portfeļa apkalpošanu
159
184
AIF “Altum kapitāla fonds” pārvaldīšanas izdevumi
171
179
Pārējie komisijas naudas izdevumi
6
12
Valsts nodeva par PTAC licenci un uzraudzību
250
-
Atbalsta programmu finansējuma patiesās vērtības pārvērtēšana
-
169
Kopā citi izdevumi
1 288
1 203
16 Sagaidāmie kredītzaudējumi, neto
Sagaidāmo kredītzaudējumu kustības analīze no 2025.gada 1.janvāra līdz 2025.gada 31.decembrim, tūkstošos eiro:
Zaudējumi/(ienākumi) no sagaidāmajiem kredītzaudējumiem un norakstīto kredītriska aktīvu atgūšanas
t.sk. ar Portfeļa zaudējumu rezervi sedzamie sagaidāmie kredītzaudējumi
kompensācija SKZ izmaiņām no riska seguma rezerves
SKZ samazinājums virs 90 dienām atzītiem ieņēmumiem
Kopā
Sagaidāmie kredītzaudējumi:
33 452
2 091
(27 574)
-
5 878
Aizdevumiem
8 879
141
(5 465)
-
3 414
Grantiem
31
-
-
-
31
Pārējiem aktīviem
25
-
-
-
25
Ar līgumiem saistītiem aktīviem
256
-
-
-
256
Saistībām no izsniegtajām garantijām
22 393
1 950
(20 376)
-
2 017
Saistībām par aizdevumu izsniegšanu
1 775
-
(1 733)
-
42
Saistībām par grantu izsniegšanu
93
-
-
-
93
Sagaidāmo kredītzaudējumu apvērse:
(26 707)
(1 548)
20 813
-
(5 894)
Aizdevumiem
(8 106)
(817)
3 399
-
(4 707)
Izmaksātajām garantijām
(18)
-
18
-
-
Ieguldījumu vērtspapīriem
(220)
-
-
-
(220)
Grantiem
(16)
-
-
-
(16)
Ar līgumiem saistītiem aktīviem
(37)
-
-
-
(37)
Saistībām no izsniegtajām garantijām
(17 908)
(731)
17 052
-
(856)
Saistībām par aizdevumu izsniegšanu
(355)
-
344
-
(11)
Saistībām par grantu izsniegšanu
(45)
-
-
-
(45)
Kopā SKZ samazināšanās (ienākumi) / zaudējumi, neto
6 745
543
(6 761)
-
(16)
(Ienākumi) no norakstīto aktīvu atgūšanas
(759)
(13)
284
-
(475)
Kopā SKZ samazināšanās (ienākumi) neto un (ienākumi) no norakstīto aktīvu atgūšanas
5 986
530
(6 477)
-
(491)
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
84
16 Sagaidāmie kredītzaudējumi, neto (turpinājums)
Sagaidāmo kredītzaudējumu kustības analīze no 2024.gada 1.janvāra līdz 2024.gada 31.decembrim, tūkstošos eiro:
Zaudējumi/(ienākumi) no sagaidāmajiem kredītzaudējumiem un norakstīto kredītriska aktīvu atgūšanas
t.sk. ar portfeļa zaudējumu rezervi sedzamie sagaidāmie kredītzaudējumi
kompensācija SKZ izmaiņām no riska seguma rezerves
SKZ samazinājums virs 90 dienām atzītiem ieņēmumiem
Kopā
Sagaidāmie kredītzaudējumi:
28 436
2 963
(21 153)
(269)
7 014
Aizdevumiem
7 958
885
(3 697)
(269)
3 992
Grantiem
16
-
-
-
16
Ieguldījumu vērtspapīriem
402
402
Pārējiem aktīviem
151
-
(27)
-
124
Kredītiestādēm un Valsts kasei
2
-
-
-
2
Ar līgumiem saistītiem aktīviem
71
-
-
-
71
Saistībām no izsniegtajām garantijām
18 734
2 078
(16 436)
-
2 298
Saistībām par aizdevumu izsniegšanu
1 048
-
(993)
-
55
Saistībām par grantu izsniegšanu
54
-
-
-
54
Sagaidāmo kredītzaudējumu apvērse:
(26 913)
(3 888)
15 947
-
(10 966)
Aizdevumiem
(9 701)
(1 611)
3 075
-
(6 626)
Izmaksātajām garantijām
(338)
(181)
44
-
(294)
Grantiem
(925)
-
-
-
(925)
Kredītiestādēm un Valsts kasei
(72)
-
-
-
(72)
Ar līgumiem saistītiem aktīviem
(41)
-
-
-
(41)
Saistībām no izsniegtajām garantijām
(15 380)
(2 088)
12 463
-
(2 917)
Saistībām par aizdevumu izsniegšanu
(435)
(8)
365
-
(70)
Saistībām par grantu izsniegšanu
(21)
-
-
-
(21)
Kopā SKZ samazināšanās (ienākumi) / zaudējumi, neto
1 523
(925)
(5 206)
(269)
(3 952)
(Ienākumi) no norakstīto aktīvu atgūšanas
(1 222)
(635)
126
-
(1 096)
Kopā SKZ samazināšanās (ienākumi) neto un (ienākumi) no norakstīto aktīvu atgūšanas
301
(1 560)
(5 080)
(269)
(5 048)
17 Personāla izmaksas
visas summas ir tūkstošos eiro
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
Padomes un Valdes atalgojums
567
626
Padomes atalgojums
85
53
Valdes atalgojums
482
573
Personāla atalgojums
8 840
7 869
Sociālās apdrošināšanas iemaksas
2 224
2 019
Kopā personāla izmaksas
11 631
10 514
Kompensējamie personāla izdevumi (9.pielikums)
(6 109)
(5 169)
Kopā personāla izmaksas
5 522
5 345
2025.gadā Sabiedrība nodarbināja vidēji 263 cilvēkus, t.sk. 5 Padomes un Revīzijas komitejas locekļus (2024.gadā: 259 cilvēki, t.sk. 5 Padomes un Revīzijas komitejas locekļi).
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
85
18 Administratīvie izdevumi
visas summas ir tūkstošos eiro
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
Informācijas un sakaru sistēmas izdevumi
889
635
Telpu un tehnikas ekspluatācijas izdevumi
631
653
Reklāmas un sabiedrisko attiecību izdevumi
213
223
Personāla attīstības izdevumi
441
398
Profesionālie pakalpojumi 1
420
426
Nekustamā īpašuma nodoklis
70
69
Pārējie administratīvie izdevumi
596
213
Kopā administratīvie izdevumi
3 260
2 617
Kompensējamie administratīvie izdevumi (9.pielikums)
(2 247)
(1 510)
Kopā administratīvie izdevumi
1 013
1 107
Pozīcija Profesionālie pakalpojumi ietver revīzijas pakalpojumus, kas tika saņemti no zvērināta revidenta PricewaterhouseCoopers SIA par 2025.gada pārskata revīziju 126 tūkst. eiro apmērā un pārējie pakalpojumi 1 tūkst. eiro (2024.gadā par pārskata revīziju 126 tūkst. eiro un pārējiem pakalpojumiem: 13 tūkst. eiro).
19 Prasības pret kredītiestādēm un Valsts kasi
visas summas ir tūkstošos eiro
31.12.2025.
31.12.2024.
Prasības pret kredītiestādēm un Valsts kasi, t.sk.
839 734
627 797
nauda un naudas ekvivalenti
668 860
455 715
termiņnoguldījumi virs 3 mēn.
160 000
170 000
termiņnoguldījumi līdz 3 mēn.
10 000
-
Uzkrājumi vērtības samazinājumam
(26)
(28)
Neto prasības pret kredītiestādēm un Valsts kasi kopā
839 708
627 769
Prasību pret kredītiestādēm un Latvijas Republikas Valsts kasi sadalījums pēc piešķirtajiem kredītreitingiem, pamatojoties uz starptautiskās reitingu aģentūras "Moody's Ratings" reitingiem vai to ekvivalentu, tūkstošos eiro:
Kredītreitingu kategorijas
Aaa
Aa1 - Aa3
A1 - A3
Baa1 - Baa3
Ba1 - Ba3
B1 - B3
Caa – C
Anulēts reitings (WR)
Kopā
Latvijas Republikā reģistrētas kredītiestādes un Valsts kase
-
39 249
553 927
34 593
-
-
-
-
627 769
Bruto kopā 2024.gada 31.decembrī
-
39 249
553 927
34 593
-
-
-
-
627 769
Latvijas Republikā reģistrētas kredītiestādes un Valsts kase
-
134 017
659 149
46 542
-
-
-
-
839 708
Bruto kopā 2025.gada 31.decembrī
-
134 017
659 149
(46 542)
-
-
-
-
839 708
2025.gada 31.decembrī Sabiedrībai bija norēķinu konti 5 bankās un Valsts kasē. 2025.gada 31.decembrī pozīcijas Prasības pret kredītiestādēm un Valsts kasi termiņnoguldījumu vidējā procentu likme bija 2.01% (2024.gada 31.decembrī: 3.21%).
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
86
20 Ieguldījumu vērtspapīri
Visas summas ir tūkstošos eiro:
31.12.2025.
31.12.2024.
Ieguldījumu vērtspapīri amortizētajā iegādes vērtībā
OECD valstu kredītiestāžu obligācijas
3 552
4 023
Kopā ieguldījumu vērtspapīri amortizētajā iegādes vērtībā
3 552
4 023
Sagaidāmie kredītzaudējumi
(3 552)
(4 023)
Kopā neto ieguldījumu vērtspapīri amortizētajā vērtībā
-
-
Ieguldījumu vērtspapīri patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu citos visaptverošajos ienākumos
Vācijas valdības obligācijas un parādzīmes
9 964
-
Latvijas valdības obligācijas un parādzīmes
121 051
183 943
Kopā ieguldījumu vērtspapīri patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu citos visaptverošajos ienākumos
131 015
183 943
Sagaidāmie kredītzaudējumi
(156)
(371)
Kopā neto ieguldījumu vērtspapīri patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu citos visaptverošajos ienākumos
130 859
183 572
Kopā bruto ieguldījumu vērtspapīri
134 567
187 966
Kopā neto ieguldījumu vērtspapīri
130 859
183 572
Veicot ieguldījumus vērtspapīros, Sabiedrībā tiek veikta finanšu institūcijām piešķirto ārējo kredītreitingu analīze, kā arī finanšu un darbības novērtējums. Pēc darījumu attiecību uzsākšanas Sabiedrība veic monetāro finanšu institūciju uzraudzību un seko piešķirto limitu atbilstībai kredītriska novērtējumam. Visas Latvijas un Vācijas valdības parādzīmes un obligācijas ir 1.posma instrumenti SKZ mērķiem, savukārt visas OECD korporatīvās obligācijas ir 3.posma instrumenti, jo tie jau ir defoltējuši vērtspapīri. Kustība starp posmiem gada laikā nenotika.
Sabiedrība ir veikusi sagaidāmo kredītriska zaudējumu (SKZ) jūtīguma analīzi ieguldījumiem vērtspapīros ar pārvērtēšanu citos visaptverošajos ienākumos. Pieņemot LGD palielinājumu/ samazinājumu par +/-5 procentu punktiem, kamēr visi pārējie mainīgie lielumi būtu nemainīgi, uzkrājumi SKZ pieaugtu/ (samazinātos) par attiecīgi 13/(-13) tūkst. eiro. Pieņemot PD likmju palielinājumu/ samazinājumu par +/- 0.1 procentu punktiem, kamēr visi pārējie mainīgie lielumi būtu nemainīgi, uzkrājumi SKZ pieaugtu/ (samazinātos) par attiecīgi 64/(64) tūkst. eiro.
Ieguldījumu vērtspapīru sadalījums pēc piešķirtajiem kredītreitingiem, pamatojoties uz starptautiskās reitingu aģentūras "Moody's Investor Service" reitingiem vai to ekvivalentu, tūkstošos eiro:
Kredītreitingu kategorijas
Aaa
Aa1 - Aa3
A1 - A3
Baa1 - Baa3
Ba1 - Ba3
B1 - B3
Caa - C
Anulēts reitings (WR)
Kopā
Ieguldījumu vērtspapīri patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu pārējos visaptverošajos ienākumos
-
-
183 943
-
-
-
-
-
183 943
Ieguldījumu vērtspapīri amortizētajā iegādes vērtībā
-
-
-
-
-
-
-
4 023
4 023
Kopā bruto ieguldījumu vērtspapīri 2024.gada 31.decembrī
-
-
183 943
-
-
-
-
4 023
187 966
Ieguldījumu vērtspapīri patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu pārējos visaptverošajos ienākumos
9 964
-
121 051
-
-
-
-
-
131 015
Ieguldījumu vērtspapīri amortizētajā iegādes vērtībā
-
-
-
-
-
-
-
3 552
3 552
Kopā bruto ieguldījumu vērtspapīri 2025.gada 31.decembrī
9 964
-
121 051
-
-
-
-
3 552
134 567
Informācija par ieguldījumu vērtspapīru klasifikāciju pieejama 2.pielikuma 4.piezīmes (iv).punktā. Visi vērtspapīri tiek kotēti biržā.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
87
21 Aizdevumi
Izsniegtie aizdevumi ir Sabiedrības prasības pret Latvijas rezidentiem.
(1) Kredītportfeļa analīze sadalījumā pēc klientu segmenta 2025.gada 31.decembrī, tūkstošos eiro:
1.posms
2.posms
3.posms
POCI
Sagaidāmie kredītzaudēju mi
Kopā bruto aizdevumi
Kopā
sagaidāmie kedītzaudēju mi
Bruto aizdevu mi
Sagaidāmi e kredītzaud ējumi
Bruto aizdevu mi
Sagaidāmi e kredītzaud ējumi
Bruto aizdevu mi
Sagaidāmi e kredītzaud ējumi
Bruto aizdevu mi
Finanšu starpnieki
9
-
-
-
-
-
-
-
9
-
Lauksaimnieki
120 334
(539)
33 749
(800)
13 546
(3 146)
-
-
167 629
(4 485)
Mazie, vidējie un vidēji lielie uzņēmumi (MVU un Lielie)
145 035
(2 251)
29 459
(1 705)
20 190
(7 580)
-
-
194 684
(11 536))
Privātpersonas
57 378
(456)
2 524
(52)
834
(490)
-
-
60 736
(998))
Latvijas Zemes fonds
35 583
(4)
742
-
680
(3)
-
-
37 005
(7)
Kopā bruto aizdevumi segmentos
358 339
(3 250)
66 474
(2 557)
35 250
(11 219)
-
-
460 063
(17 026)
Uzkrājumu rezerve
-
(825)
-
(1 453)
-
-
-
-
-
(2 278))
Uzkrājumu rezerve procentu likmju samazinājumam
-
(1 895)
-
-
-
-
-
-
-
(1 895)
Kopā neto aizdevumi segmentos
358 339
(5 970)
66 474
(4 010)
35 250
(11 219)
-
-
460 063
(21 199)
Kredītportfeļa analīze sadalījumā pēc klientu segmenta 2024.gada 31.decembrī, tūkstošos eiro:
1.posms
2.posms
3.posms
POCI
Sagaidāmie kredītzaudēju mi
Kopā bruto aizdevumi
Kopā
sagaidāmie kredītzaudēju mi
Bruto aizdevu mi
Sagaidāmi e kredītzaud ējumi
Bruto aizdevu mi
Sagaidāmi e kredītzaud ējumi
Bruto aizdevu mi
Sagaidāmi e kredītzaud ējumi
Bruto aizdevu mi
Finanšu starpnieki
20
-
-
-
-
-
-
-
20
-
Lauksaimnieki
120 865
(408)
38 810
(760)
7 991
(1 737)
-
-
167 666
(2 905)
Mazie, vidējie un vidēji lielie uzņēmumi (MVU un Lielie)
120 046
(2 009)
31 808
(1 980)
25 189
(9 451)
-
-
177 043
(13 440)
Privātpersonas
44 180
(168)
3 649
(183)
550
(108)
-
-
48 379
(459)
Latvijas Zemes fonds
41 412
(5)
418
-
307
(2)
-
-
42 137
(7)
Kopā bruto aizdevumi segmentos
326 523
(2 590)
74 685
(2 923)
34 037
(11 298)
-
-
435 245
(16 811)
Uzkrājumu rezerve
-
(746)
-
(1 598)
-
-
-
-
-
(2 344)
Uzkrājumu rezerve procentu likmju samazinājumam
-
(3 841)
-
-
-
-
-
-
-
(3 841)
Kopā neto aizdevumi segmentos
326 523
(7 177)
74 685
(4 521)
34 037
(11 298)
-
-
435 245
(22 996)
(2) Vienam klientam izsniegto aizdevumu apmēra, kas vienāds vai pārsniedz 1,000 tūkst. eiro, analīze:
31.12.2025.
31.12.2024.
Klientu skaits
58
53
Kopā izsniegtie aizdevumi, tūkst. eiro
97 419
87 426
Procentos no visiem bruto aizdevumiem kopā
21.2%
19.9%
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
88
21 Aizdevumi (turpinājums)
(3) Izsniegto aizdevumu sadalījums pēc tautsaimniecības nozarēm, tūkstošos eiro:
31.12.2025.
31.12.2024.
Lauksaimniecība un mežsaimniecība
218 705
231 199
Apstrādes rūpniecība
51 064
49 404
Elektroenerģija, gāzes apgāde, siltumapgāde un gaisa kondicionēšana
37 073
30 286
Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība
16 074
17 336
Operācijas ar nekustamo īpašumu
8 976
8 765
Būvniecība
10 520
7 414
Veselība un sociālā aprūpe
8 458
8 071
Profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi
6 418
6 634
Izmitināšana un ēdināšanas pakalpojumi
7 043
5 034
Administratīvo un apkalpojošo dienestu darbība
6 330
5 081
Transports un uzglabāšana
8 033
5 527
Māksla, izklaide un atpūta
4 106
2 324
Izglītība
2 402
918
Zivsaimniecība
460
1 937
Telekomunikācija, datorprogrammēšana, konsultēšana, datošanas infrastruktūras nodrošināšana un citi informācijas pakalpojumi
939
863
Pārējās nozares
12 726
6 073
Mājsaimniecības
60 736
48 379
Bruto aizdevumi kopā
460 063
435 245
Sagaidāmie kredītzaudējumi
(21 199)
(22 996)
Neto aizdevumi kopā
438 864
412 249
(4) SKZ izsniegtajiem aizdevumiem kustības analīze, tūkstošos eiro:
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
SKZ perioda sākumā
22 996
25 490
SKZ palielinājums
8 879
7 689
SKZ samazinājums
(8 106)
(9 701)
Norakstīti ar PZR nosegtie aizdevumi
(463)
(876)
Norakstīti ar riska seguma rezervi nosegtie aizdevumi
(250)
(47)
Norakstīti ar Sabiedrības SKZ daļu nosegtie aizdevumi
(358)
(170)
Uzkrājumu rezerves samazinājums hipotekāro aizdevumu procentu kompensācijām
(1 941)
(36)
Uzkrājumi procentu ieņēmumiem ar kavējumu virs 90 dienām
-
269
Sagaidāmo kredītzaudējumu palielinājums, izsniedzot aizdevumu
442
378
SKZ perioda beigās 31.decembrī
21 199
22 996
Sabiedrības SKZ daļa
11 001
13 900
ar PZR nosegtie SKZ
861
2 000
Ar riska segumu nosegtie SKZ
9 337
7 096
1 Iekļauj uzkrājumu rezervi 1,895 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 3,841 tūkst. eiro) procentu likmju samazinājumam - un tas nav traktējams kā uzkrājums kredītvērtības samazinājumam.
2025.gada 31.decembrī Sabiedrības kredītportfeļa vidējā procentu gada likme bija 4.80% (2024.gada 31.decembrī: 5.46%).
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
89
22 Aizdevumi ar kapitāla atlaidi
Aizdevumu ar kapitāla atlaidi patiesā vērtība 2025.gada 31.decembrī, tūkstošos eiro
Izsniegtie aizdevumi ar kapitāla atlaidi nominālvērtībā
Nākotnē iespējamā kapitāla atlaides komponente
Nākotnē iespējamās kapitāla atlaides komponentes samazinājums
Nākotnes kapitāla atlaides komponentes patiesā vērtība
Aizdevuma komponentes patiesā vērtība
Investīciju aizdevumi ar kapitāla atlaidi
82 094
74 067
(74 067)
-
19 110
ANM energoefektivitātes aizdevumi
24 109
10 047
(10 047)
-
13 748
ANM digitalizācijas aizdevumi
29 225
11 683
(11 683)
-
17 737
ANM DME aizdevumi
26 032
11 593
(11 593)
-
13 199
ANM īres mājokļu būvniecības aizdevumi
28 022
10 141
(10 141)
-
14 400
DME 3 aizdevumi
8 678
7 732
(7 732)
-
1 083
Kopā
198 160
125 263
(125 263)
-
79 277
2025.gada 31.decembrī Sabiedrības aizdevumu ar kapitāla atlaidi portfelis bija 198 miljonu eiro apmērā. Tā kā aizdevumi ar kapitāla atlaidi tiek novērtēti patiesajā vērtībā (skat. 46.pielikumu), tad patiesā vērtība tiek noteikta atsevišķi a) nākotnē iespējamai kapitāla atlaidei un b) aizdevuma daļai, kurai kapitāla atlaide netiks piemērota.
Kapitāla atlaides maksimālais apmērs tiek noteikts piešķirot aizdevumu (uz pārskata perioda beigām izsniegtajiem aizdevumiem ar kapitāla atlaidi sastāda 135 miljoni eiro), bet faktiskais kapitāla atlaides apmērs būs atkarīgs no finansētā projekta snieguma pēcuzraudzības posmā, ņemot vērā projekta noteikto mērķu izpildes pakāpi, tāpēc patiesās vērtības aprēķinā tiek novērtēts sagaidāmais kapitāla atlaides apmērs balstoties uz pieņēmumiem par kapitāla atlaides piemērošanas laiku un piemērošanas varbūtību, paredzot iespējamību, ka ne visi aizņēmēji sasniegs noteiktos projekta mērķus, lai pretendētu uz kapitāla atlaides saņemšanu. Kapitāla atlaides piemērošanas varbūtība tiek noteikta novērtējot katra nozīmīga finansētā projekta noteikto mērķu iespējamo izpildi vai izmantojot vēsturiskos datus par kapitāla atlaides piemēroto apmēru.
Kolonnā “Nākotnē iespējamā kapitāla atlaides komponente” ir atspoguļota šī nākotnē iespējamās kapitāla atlaides komponente, ievērojot uz pārskata perioda beigām noteikto kapitāla atlaides piemērošanas varbūtību, kas aizdevumu sākotnējā novērtējumā ir ar augstu ticamības pakāpi kapitāla atlaides piešķiršanai un sastāda 125 miljoni eiro uz pārskata perioda beigām. Nosakot šīs komponentes patieso vērtību uz pārskata perioda beigām, attiecīgi, 2025. gadā tika atzīti papildu patiesās vērtības zaudējumi 90 miljonu eiro apmērā, kas atspoguļo šīs komponentes patieso vērtību pārskata perioda beigās (skat. 13.pielikumu).
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
90
22 Aizdevumi ar kapitāla atlaidi (turpinājums)
Ņemot vērā izsniegto aizdevumu ar kapitāla atlaidi finansēšanai saņemto publisko finansējumu, kas atzīts saistībās “Valsts atbalsta finansējums”, pēc šī publiskā finansējuma patiesās vērtības noteikšanas, tiek noteikta arī starpība starp saņemtā finansējuma un šī finansējuma patieso vērtību, kas, ievērojot SGS 20 prasības, tiek atzīta kā valsts atbalsta daļa. Šī valsts atbalsta daļa tiek atzīta ieņēmumos pilnā apmērā, lai segtu saistītā aktīva – aizdevuma ar kapitāla atlaidi, patiesās vērtības samazinājumu (skat. 13.pielikumu).
Aizdevumu ar kapitāla atlaidi patiesā vērtība 2024.gada 31.decembrī, tūkstošos eiro
Izsniegtie aizdevumi ar kapitāla atlaidi nominālvērtībā
Nākotnē iespējamā kapitāla atlaides komponente
Nākotnē iespējamās kapitāla atlaides komponentes samazinājums
Nākotnes kapitāla atlaides komponentes patiesā vērtība
Aizdevuma komponentes patiesā vērtība
Investīciju aizdevumi ar kapitāla atlaidi
38 503
34 731
(34 731)
-
8 832
ANM energoefektivitātes aizdevumi
15 759
9 425
(9 425)
-
6 401
ANM digitalizācijas aizdevumi
16 101
9 600
(9 600)
-
6 871
ANM DME aizdevumi
5 716
3 575
(3 575)
-
2 364
ANM īres mājokļu būvniecības aizdevumi
5 006
4 198
(4 198)
-
503
Kopā
81 085
61 529
(61 529)
-
24 971
Aizdevumu ar kapitāla atlaidi kustība 2025.gadā, tūkstošos eiro:
Nākotnē iespējamā kapitāla atlaides komponente 1
Aizdevuma komponente 1
Kopā
Patiesā vērtība perioda sākumā
-
24 971
24 971
Neto palielinājums nominālajā vērtībā
91 600
53 342
144 942
Pārskata periodā kompensētā kapitāla atlaide 2
(27 866)
-
(27 866)
Patiesās vērtības izmaiņas, neto
-
964
964
Nākotnē iespējamās KA komponentes patiesās vērtības (samazinājums)
(63 734)
-
(63 734)
Kopā patiesā vērtība perioda beigās
-
79 277
79 277
1 Par aizdevumu novērtēšanu patiesajā vērtībā detalizēti skat. 46.pielikuma sadaļu Aizdevumi ar kapitāla atlaidi
2 Skat. 39.pielikumu (2) Atbalsta programmu finansējuma kustības analīze 2025.gadā.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
91
22 Aizdevumi ar kapitāla atlaidi (turpinājums)
Aizdevumu ar kapitāla atlaidi patiesās vērtības izmaiņas 2025.gadā, tūkstošos eiro:
Kapitāla atlaides komponentes patiesās vērtības korekcija
Aizdevuma daļas komponentes patiesās vērtības korekcija
Finansējuma patiesās vērtības korekcija
Kompensētas patiesās vērtības izmaiņas no publiskā finansējuma
Uz finansējumu attiecināta PV korekcija uz 31.12.2024.pamatojoties uz līgumu grozījumiem
-
-
-
7 465
Uz finansējumu attiecināta aizdevumu komponentes PV korekcija uz 31.12.2024., pamatojoties uz līgumu grozījumiem
-
-
-
(5 416)
Kapitāla atlaides patiesās vērtības palielinājums/(samazinājums)
(89 682)
-
93 078
(3 396)
Neto patiesās vērtības palielinājums/(samazinājums) no aizdevuma komponentes
-
964
-
(964)
Norakstītas iepriekš atzītas patiesās vērtības izmaiņas, iestājoties kapitāla atlaidei
25 948
-
(23 551)
(2 397)
Kopā patiesās vērtības izmaiņas
(63 734)
964
69 527
(4 708)
Aizdevumu ar kapitāla atlaidi kustība 2024.gada 31.decembrī, tūkstošos eiro:
Nākotnē iespējamā kapitāla atlaides komponente 1
Aizdevuma komponente 1
Kopā
Patiesā vērtība perioda sākumā
9 883
3 205
13 088
Neto palielinājums nominālajā vērtībā
62 068
17 902
79 970
Pārskata periodā kompensētā kapitāla atlaide
(10 422)
-
(10 422)
Patiesās vērtības palielinājums
-
3 864
3 864
Nākotnē iespējamās KA komponentes patiesās vērtības (samazinājums)
(61 529)
-
(61 529)
Kopā patiesā vērtība perioda beigās
-
24 971
24 971
1 Par aizdevumu novērtēšanu patiesajā vērtībā detalizēti skat. 46.pielikuma sadaļu Aizdevumi ar kapitāla atlaidi
Izsniegto aizdevumu ar kapitāla atlaidi sadalījums pēc tautsaimniecības nozarēm, tūkstošos eiro:
31.12.2025.
31.12.2024.
Apstrādes rūpniecība
113 077
58 613
Operācijas ar nekustamo īpašumu
5 624
1 162
Transports un uzglabāšana
3 574
2 048
Veselība un sociālā aprūpe
2 455
1 755
Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība
2 433
1 025
Būvniecība
2 326
986
Elektroenerģija, gāzes apgāde, siltumapgāde un gaisa kondicionēšana
2 143
3 318
Lauksaimniecība un mežsaimniecība
1 719
783
Māksla, sports un atpūta
1 185
-
Administratīvo un atbalsta dienestu darbība
274
116
Pārējās nozares
617
557
Mājsaimniecības
62 733
10 721
Bruto aizdevumi kopā
198 160
81 084
Kapitāla atlaides komponentes patiesās vērtības korekcija
(125 263)
(61 529)
Aizdevuma daļas komponentes patiesās vērtības korekcija
6 380
5 416
Neto kredīti kopā
79 277
24 971
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
92
23 Granti
visas summas ir tūkstošos eiro
31.12.2025.
31.12.2024.
Daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes programma
65
80
Granti programmai "Balsts"
2 214
1 822
Grants PM energoefektivitātes uzlabošanai
269
264
Sociālās uzņēmējdarbības programma
1 075
94
Granti PM energoefektivitātes paaugstināšanai
547
547
DME granti ar secīgo granta izmaksu
124
352
Bruto granti kopā
4 294
3 159
Uzkrājumi sagaidāmajiem kredītzaudējumiem
(53)
(31)
Neto granti kopā
4 241
3 128
Izsniegto grantu uzskaites vērtības kustība 2025.gadā, tūkstošos eiro:
31.12.2025.
31.12.2024.
Uzskaites vērtība
Uzskaites vērtība perioda sākumā
3 159
68 132
Klientiem izmaksāti granti
9 128
5 722
Pārklasificēti uz pārējiem aktīviem
(104)
(663)
Apstiprinātie granti
(7 889)
(70 032)
Uzskaites vērtība perioda beigās
4 294
3 159
Uzkrājumi sagaidāmajiem kredītzaudējumiem
Uzskaites vērtība perioda sākumā
(31)
(936)
Uzkrājumu samazinājums (palielinājums)
(15)
909
Uzkrājumu izmaiņas, izsniedzot grantus
(7)
(4)
Uzskaites vērtība perioda beigās
(53)
(31)
Neto uzskaites vērtība perioda sākumā
3 128
67 196
Neto uzskaites vērtība perioda beigās
4 241
3 128
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
93
24 Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos
(1) Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos, balstoties uz ieguldījumu fondu pārvaldnieku iesniegto informāciju, tūkstošos eiro:
Uzskaites vērtība RKF fonda līmenis
Uzskaites vērtība Altum daļa
Uzņēmums vai RKF paaudze
Reģistrācijas valsts
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
2.paaudzes RKF
LV
8 471
7 503
5 947
5 187
3.paaudzes RKF
LV
2 268
2 431
1 044
1 199
4.paaudzes RKF
LV
39 493
44 048
27 054
30 099
5. paaudzes RKF
LV
5 879
-
5 072
-
Baltijas MVU sākotnējā publiskā piedāvājuma fonds
LT
371
-
150
-
AIF “Altum kapitāla fonds” 1
LV
16 630
33 515
7 721
16 392
Baltijas Inovāciju fonds 1
LU
84 395
96 750
16 879
19 350
Kopā ieguldījumi asociētajos uzņēmumos
157 507
184 247
63 867
72 227
1 ieguldījumi asociētajos uzņēmumos tiek uzskaitīti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņā vai zaudējumos.
(2) Izmaiņas ieguldījumos asociētajos uzņēmumos, tūkstošos eiro:
Kopējais Ieguldījums asociēto uzņēmumu portfeļos iegādes vērtībā 2025.gada 31.decembrī bija 62,572 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 73,690 tūkst. eiro).
Uzskaites vērtība perioda sākumā
Ieguldīts
Atmaksāts
Ieguldījumu pārvērtēšana
Uzskaites vērtība perioda beigās
2., 3., 4. paaudzes RKF
36 485
1 200
(3 641)
1
34 045
5. paaudzes RKF
-
5 072
-
-
5 072
Baltijas MVU sākotnējā publiskā piedāvājuma fonds
-
150
-
-
150
AIF “Altum kapitāla fonds” (11.pielikums)
16 392
63
(10 051)
1 317
7 721
Baltijas Inovāciju fonds (11.pielikums)
19 350
720
(3 080)
(111)
16 879
Kopā
72 227
7 205
(16 772)
1 207
63 867
Riska kapitāla fondu pārvaldības izdevumi 2025.gadā ietver:
4.paaudzes riska kapitāla fondu pārvaldības maksu 749 tūkst. eiro apmērā (2024.gadā: 798 tūkst. eiro), kas 100% apmērā tika kompensēti no publiskā finansējuma (skatīt 39.pielikuma (2).punktu);
5.paaudzes riska kapitāla fondu pārvaldības maksu 925 tūkst. eiro apmērā (2024.gadā: 0 tūkst. eiro), kas 100% apmērā tika kompensēti no publiskā finansējuma (skatīt 39.pielikuma (2).punktu);
AIF “Altum kapitāla fonds” pārvaldības maksu 63 tūkst. eiro apmērā (2024.gadā: 112 tūkst. eiro).
Baltijas MVU sākotnējā publiskā piedāvājuma fonds pārvaldības maksu 150 tūkst. eiro apmērā (2024.gadā: 0 tūkst. eiro).
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
94
25 Pārējie ieguldījumi
Kopējā pārējo ieguldījumu portfeļa iegādes vērtība 2025.gada 31.decembrī bija 27,638 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 23,766 tūkst. eiro). Kopējais ieguldījums iekļauj arī iemaksas par fonda pārvaldīšanu.
visas summas ir tūkstošos eiro
Ieguldījumi BIF 2
Ieguldījumi 3JF
Kopā
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
Uzskaites vērtība perioda sākumā
11 543
7 739
17 500
17 659
29 043
25 398
Ieguldīts
3 500
3 294
-
1 832
3 500
5 126
Atmaksāts
(1 036)
(127)
-
(3 590)
(1 036)
(3 717)
Ieguldījumu pārvērtēšana
245
637
2 476
1 599
2 721
2 236
Uzskaites vērtība perioda beigās 31.decembrī
14 252
11 543
19 976
17 500
34 228
29 043
Baltijas Inovāciju fonds 2 (BIF 2) ir 156 milj. eiro fondu fonda iniciatīva, kuru izveidoja EIF sadarbībā ar Baltijas valstu nacionālajām attīstības institūcijām - KredEx (Igaunija), Altum (Latvija) un Invega (Lietuva). BIF 2 turpina veikt ieguldījumus privātajā un riska kapitāla fondos, kas koncentrējas uz Baltijas valstīm, lai veicinātu kapitāla ieguldījumus MVU ar augstu izaugsmes potenciālu. Sabiedrība parakstīja līgumu par BIF 2 2019.gada 16.augustā. Kopējais parakstītais kapitāls, ko Sabiedrība ieguldīs BIF2 ir 26.5 milj. eiro, tādējādi Sabiedrības daļa BIF 2 ir 16.99% no kopējā BIF 2 parakstītā kapitāla (156 milj. eiro).
Trīs jūru iniciatīvas investīciju fonds (3JF) ir finanšu instruments 12 valstu, tai skaitā Latvijas, infrastruktūras projektu finansēšanai un attīstībai ar mērķi mazināt infrastruktūras attīstības plaisas starp dažādiem Eiropas reģioniem. 3JF paredzēts infrastruktūras projektu atbalstam transporta, enerģētikas un digitalizācijas nozarēs Centrāleiropas un Austrumeiropas reģionā. Sabiedrība parakstīja Parakstīšanās līgumu 2020.gada 16.septembrī. Kopējais parakstītais kapitāls, ko Sabiedrība ieguldīs 3JF, ir 20 milj. eiro, tādējādi Sabiedrības daļa 3JF 2025.gada 31.decembrī ir 2.15% (2024.gada 31.decembrī: 2.15%) no kopējā 3JF parakstītā kapitāla, kas 2025.gada 31.decembrī sastāda 928.1 milj. eiro, (2024.gada 31.decembrī: 928.1 milj. eiro). Sabiedrības iemaksātais kapitālieguldījumu apjoms 3JF 2025.gada 31.decembrī ir 14.3 milj. eiro (2024.gada 31.decembrī: 14.3 milj. eiro).
Pārējiem ieguldījumiem piemērotā grāmatvedības politika ir aprakstīta 2.pielikuma 5.piezīmes (iii).punktā.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
95
26 Ieguldījumu īpašumi
visas summas ir tūkstošos eiro
31.12.2025.
31.12.2024.
Uzskaites vērtība perioda sākumā
92 976
68 246
Iegādātie pārskata periodā 1
18 944
21 711
Jaunie darījumi pēc reversās nomas darījumu beigām
7 753
188
Pārdots
(2 505)
(2 308)
Pārvērtēšanas ieņēmumi
3 914
5 161
Pārvērtēšanas izdevumi
(263)
(22)
Uzskaites vērtība perioda beigās
120 819
92 976
1 Visi pārskata periodā iegādātie ieguldījumu īpašumi ir saistīti ar Latvijas Zemes fonda programmas darbību.
Latvijas Zemes fonds savu darbību uzsāka 2015.gada 1.jūlijā. Tā pārvaldītājs saskaņā ar 2015.gada 11.marta Ministru kabineta rīkojumu ir Sabiedrība. Latvijas zemes fonda izveidošana ir noteikta likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos”. Latvijas Zemes fonda izveide ir viens no valsts instrumentiem, lai sekmētu, ka Latvijā lauksaimniecībā izmantojamā zeme tiek saglabāta un izmantota lauksaimniecības vajadzībām.
Altum piederošo nekustamo īpašumu (tai skaitā ieguldījumu īpašumu) pārvērtēšana notiek reizi gadā, saskaņā ar grāmatvedībā noteiktajām prasībām, kā arī pie īpašumu realizācijas. Reversās nomas īpašumi tiek pārvērtēti reizi gadā, aktuālais novērtējums tiek izmantots, pārceļot pārtrauktos reversās nomas darījumus uz ieguldījumu īpašumiem.
Pārvērtēšanu Altum nekustamiem īpašumiem 2025.gadā veica sertificēti nekustamo īpašumu vērtētāji, uz iepirkuma rezultātā noslēgta ārpakalpojuma līguma pamata.
Uzskaites principi, kas tiek izmantoti Ieguldījumu īpašumiem ir aprakstīti 2.pielikuma 8.piezīmes (iv).punktā.
27 Nemateriālie aktīvi
Nemateriālo aktīvu bilances vērtībā ir iekļauti šādi nemateriālie aktīvi, tūkstošos eiro:
31.12.2025.
31.12.2024.
Programmnodrošinājums
2 398
946
Nemateriālo aktīvu atlikusī bilances vērtība
2 398
946
Izmaiņas nemateriālo aktīvu – programmnodrošinājuma – atlikušajā vērtībā, tūkstošos eiro:
31.12.2025.
31.12.2024.
Sākotnējā vērtība
Perioda sākumā
3 833
3 679
Iegādāti
1 824
192
Pārdoti un norakstīti
-
(38)
Perioda beigās 31.decembrī
5 657
3 833
Uzkrātā amortizācija
Perioda sākumā
(2 887)
(2 662)
Aprēķinātā amortizācija
(372)
(263)
Pārdoti un norakstīti
-
38
Perioda beigās 31.decembrī
(3 259)
(2 887)
Atlikusī bilances vērtība perioda sākumā
946
1 017
Atlikusī bilances vērtība perioda beigās 31.decembrī
2 398
946
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
96
28 Pamatlīdzekļi
Pamatlīdzekļu bilances vērtībā ir iekļauti šādi pamatlīdzekļi, tūkstošos eiro:
31.12.2025.
31.12.2024.
Pamatlīdzekļi īpašumā
3 924
3 861
Tiesības lietot aktīvus
327
426
Kopā pamatlīdzekļi
4 251
4 287
Izmaiņas pamatlīdzekļu atlikušajā vērtībā, tūkstošos eiro:
1 Pozīcijā Biroja aprīkojums ir iekļautas tādas pamatlīdzekļu kategorijas kā Mēbeles un aprīkojums un Datori un iekārtas. Skatīt 2.pielikuma 8.piezīmes (ii).punktu.
Izmaiņas pamatlīdzekļu – tiesības lietot aktīvus – atlikušajā vērtībā, tūkstošos eiro:
Ēkas un zeme
Transportlīdzekļi
Kopā
Sākotnējā vērtība 2024.gada 1.janvārī
332
389
721
Uzkrātais nolietojums
(74)
(199)
(273)
Atlikusī bilances vērtība 2024.gada 1.janvārī
258
190
448
Iegādāti
-
122
122
Pārdoti un norakstīti
(38)
(135)
(173)
Aprēķinātais nolietojums
(67)
(77)
(144)
Izmaiņas uzkrātajā nolietojumā
38
135
173
Atlikusī vērtība 2024.gada 31.decembrī
294
376
670
Uzkrātais nolietojums
(103)
(141)
(244)
Atlikusī bilances vērtība 2024.gada 31.decembrī
191
235
426
Iegādāti
44
-
44
Pārdoti un norakstīti
-
(25)
(25)
Aprēķinātais nolietojums
(70)
(73)
(143)
Izmaiņas uzkrātajā nolietojumā
-
25
25
Atlikusī vērtība 2025.gada 31.decembrī
338
351
689
Uzkrātais nolietojums
(173)
(189)
(362)
Atlikusī bilances vērtība 2025.gada 31.decembrī
165
162
327
Ēkas un zeme
Transport-līdzekļi
Biroja aprīkojums 1
Kopā
Sākotnējā vērtība 2024.gada 1.janvārī
5 685
4
4 563
10 252
Uzkrātais nolietojums
(2 246)
(3)
(4 074)
(6 323)
Atlikusī bilances vērtība 2024.gada 1.janvārī
3 439
1
489
3 929
Iegādāti
216
-
203
419
Pārdoti un norakstīti
(9)
(4)
(1 979)
(1 992)
Aprēķinātais nolietojums
(221)
-
(256)
(477)
Izmaiņas uzkrātajā nolietojumā
-
3
1 979
1 982
Atlikusī bilances vērtība 2024.gada 31.decembrī
3 425
-
436
3 861
Sākotnējā vērtība 2025.gada 1.janvārī
5 892
-
2 787
8 679
Uzkrātais nolietojums
(2 467)
-
(2 351)
(4 818)
Atlikusī bilances vērtība 2025.gada 1.janvārī
3 425
-
436
3 861
Iegādāti
288
-
173
461
Pārdoti un norakstīti
-
-
(286)
(286)
Aprēķinātais nolietojums
(182)
-
(216)
(398)
Izmaiņas uzkrātajā nolietojumā
-
-
286
286
Atlikusī bilances vērtība 2025.gada 31.decembrī
3 531
-
393
3 924
Sākotnējā vērtība 2025.gada 31.decembrī
6 180
-
2 674
8 854
Uzkrātais nolietojums
(2 649)
-
(2 281)
(4 930)
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
97
29 Pārējie aktīvi
visas summas ir tūkstošos eiro
31.12.2025.
31.12.2024.
Pārējie finanšu aktīvi
3 553
3 859
Bruto pārējie finanšu aktīvi
3 553
3 859
Uzkrājumi sagaidāmajiem kredītzaudējumiem
(845)
(922)
Sabiedrības SKZ daļa
(477)
(323)
Ar PZR nosegtie SKZ
-
(10)
Ar riska segumu nosegtie SKZ
(368)
(589)
Neto pārējie finanšu aktīvi
2 708
2 937
Pārējo finanšu aktīvu uzskaites vērtības kustība 2025.gadā, tūkstošos eiro:
Izmaksātās kompensācijas
Finanšu aktīvi saistīti ar līgumiem
Citi finanšu aktīvi
Kopā
Finanšu aktīvi
Perioda sākumā
676
486
2 697
3 859
Pieaugums / (samazinājums)
(230)
198
(274)
(306)
Perioda beigās
446
684
2 423
3 553
Sagaidāmie kredītzaudējumi
Perioda sākumā
(676)
(110)
(136)
(922)
Pieaugums / (samazinājums)
230
(129)
(24)
77
Perioda beigās
(446)
(239)
(160)
(845)
Neto uzskaites vērtība perioda sākumā
-
376
2 561
2 937
Neto uzskaites vērtība perioda beigās
-
445
2 263
2 708
Pārējo finanšu aktīvu uzskaites vērtības kustība 2024.gadā, tūkstošos eiro:
Izmaksātās kompensācijas
Finanšu aktīvi saistīti ar līgumiem
Citi finanšu aktīvi
Kopā
Finanšu aktīvi
Perioda sākumā
1 023
190
3 872
5 085
Pieaugums / (samazinājums)
(347)
296
(1 175)
(1 226)
Perioda beigās
676
486
2 697
3 859
Sagaidāmie kredītzaudējumi
Perioda sākumā
(1 023)
(116)
(24)
(1 163)
Pieaugums / (samazinājums)
347
6
(112)
241
Perioda beigās
(676)
(110)
(136)
(922)
Neto uzskaites vērtība perioda sākumā
-
74
3 848
3 922
Neto uzskaites vērtība perioda beigās
-
376
2 561
2 937
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
98
30 Nākamo periodu izdevumi
visas summas ir tūkstošos eiro
31.12.2025.
31.12.2024.
Avansā samaksātās pārvaldības maksas
77
64
Pārējie nākamo periodu izdevumi
402
458
Kopā nākamo periodu izdevumi
479
522
31 Uzkrātie ieņēmumi
visas summas ir tūkstošos eiro
31.12.2025.
31.12.2024.
Valsts atbalsta programmu vadības izdevumu kompensācija 1
7 940
723
Pārējie uzkrātie ieņēmumi
407
-
Kopā uzkrātie ieņēmumi
8 347
723
1 2024.gada 31.decembrī pozīcija Valsts atbalsta programmu vadības izdevumu kompensācija 723 tūkst eiro iekļauj Valsts atbalsta programmu vadības izdevumu kompensāciju 4,290 tūkst eiro un Valsts atbalsta programmu vadības maksas (3,567) tūkst eiro, kas samazināts un atzīts pozīcijā Nākamo periodu ieņēmumi, salīdzinošie rādītāji netika mainīti. 2025.gada 31.decembrī pozīcija Valsts atbalsta programmu vadības izdevumu kompensācija un Valsts atbalsta programmu vadības maksas tiek atspoguļotas izvērsti, tādējādi Valsts atbalsta programmu vadības izdevumu kompensācija 7,940 tūkst eiro atspoguļota pozīcijā Uzkrātie ieņēmumi, bet Valsts atbalsta programmu vadības maksas 7,233 tūkst. eiro - pozīcijā Nākamo periodu ieņēmumi (skat. 37. pielikumu).
32 Saistības pret kredītiestādēm
visas summas ir tūkstošos eiro
31.12.2025.
31.12.2024.
OECD reģistrētas kredītiestādes
23 225
40 366
Kopā saistības pret kredītiestādēm
23 225
40 366
Pozīcija OECD reģistrētas kredītiestādes iekļauj Sabiedrības saņemto aizņēmumu no Eiropas Investīciju bankas (EIB) 23,225 tūkst. eiro apmērā (2024.gada 31.decembrī: 40,366 tūkst. eiro), no kuriem 43 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 88 tūkst. eiro) ir uzkrāto procentu izdevumi.
2020.gada 8.jūlijā Sabiedrība noslēdza līgumu ar EIB par aizdevumu 80,000 tūkst. eiro apmērā apgrozāmo līdzekļu un investīciju aizdevumu finansēšanai mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, tajā skaitā, kuru darbību ietekmējusi Covid-19 izplatība. 2025.gada 31.decembrī aizņēmuma pamatsummas atlikums 23,181 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 40,278 tūkst. eiro. Sabiedrība nodrošina, ka aktīvi 69,674 tūkst. eiro apmērā (2024.gada 31.decembrī: 121,097 tūkst. EUR) atbilstoši noslēgtajiem aizdevuma līgumiem netiek ieķīlāti. Aizņēmums tika saņemts vairākos maksājumos, kur katram maksājumam ir noteikts savs gala atmaksas termiņš:
Pamatsummas atlikums, tūkst. eiro
Gala atmaksas termiņš
5,555
2028.gada 3. aprīlis
17,626
2029.gada 20.decembris
Papildus šim aizdevuma līgumam 2021.gada 10.decembrī Sabiedrība noslēdza ar EIB līgumu par aizdevumu 40,000 tūkst. eiro apmērā apgrozāmo līdzekļu un investīciju aizdevumu finansēšanai mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kam apguves termiņš bija 2025.gada 9.decembris un kurš netika apgūts.
Vidējā procentu likme pozīcijai Saistības pret kredītiestādēm 2025.gada 31.decembrī bija 2.51% (2024.gada 31.decembrī: 2.51%).
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
99
33 Saistības pret vispārējām valdībām
visas summas ir tūkstošos eiro
31.12.2025.
31.12.2024.
Saņemtie aizņēmumi no Valsts kases
258 848
205 656
Saņemtie aizņēmumi no Lauku atbalsta dienesta (LAD)
1 942
1 978
Kopā saistības pret vispārējām valdībām
260 790
207 634
Pozīcija Saņemtie aizņēmumi no LAD ietver finansējumu Kredītu fondam, kas tika izveidots 2010.gadā ar mērķi izsniegt aizdevumus lauksaimniecības un zivsaimniecības uzņēmumiem, izmantojot finanšu starpniekus. 2025.gada 31.decembrī Sabiedrības saistības pret LAD veido pamatsumma 1,726 tūkst. eiro apmērā (2024.gada 31.decembrī: 1,748 tūkst. eiro) un uzkrātie procenti – 216 tūkst. eiro apmērā (2024.gada 31.decembrī: 230 tūkst. eiro). Finansējuma gala atmaksas termiņš ir 2027.gada 31.decembris. Aizņēmums no LAD ir bez nodrošinājuma.
No Valsts Kases pieejamā finansējuma, tai skaitā saņemtie aizņēmumi un attiecīgi nodrošinājumu apjoms šādu aizdevumu programmu realizēšanai:
Atmaksas termiņš
Pamat summas atlikums 31.12.2025.
Pamat summas atlikums 31.12.2024.
Pieejams finansējums 31.12.2025.
Izmaksas termiņš
Nodrošināju ma prasījuma summa 31.12.2025.
Nodrošinājum a prasījuma summa 31.12.2024.
Lauksaimniecības zemes iegādes programma
20.01.2058.
102 310
93 291
47 690
26.01.2028
122 771
111 962
MVU izaugsmes aizdevumi
20.12.2043.
69 116
59 047
40 884
31.01.2028
82 939
70 862
Fondu fonda programma – Paralēlie aizdevumi
20.01.2039.
4 600
4 600
15 400
31.01.2028
5 520
5 524
Mazie aizdevumi lauku teritorijās
31.01.2039.
5 958
1 386
42
31.01.2028
7 150
1 664
Latvijas Zemes fonds
29.12.2028.
4 251
5 668
7
01.06.2028
10 999
10 451
Daudzdzīvokļu māju remonta aizdevums
20.01.2044.
21 527
11 770
8 473
31.01.2028
25 833
14 125
Apgrozāmo līdzekļu aizdevumi lauksaimniekiem
30.06.2031.
10 827
9 477
14 784
30.06.2029
12 993
11 374
Latvijas Zemes fonds
22.07.2041.
38 194
20 417
46 806
20.07.2031
45 832
24 502
ANM digitalizācijas aizdevumi 2
30.12.2049.
2 065
-
66 935
30.12.2039
2 478
-
Starta un Mikro aizdevumi 1
20.01.2039.
-
-
23 000
31.01.2028
-
-
Investīciju aizdevumi ar kapitāla atlaidi 1,3
02.01.2046.
-
-
200 000
27.12.2030
-
-
DME 3 garantijas 1
30.08.2047.
-
-
10 000
31.08.2027
-
-
ANM mājokļu būvniecības aizdevumi 4
30.12.2058.
-
-
10 000
30.06.2028
-
-
Kopā
258 848
205 656
484 022
316 515
250 464
1 izņemšanas apjoms un temps pakārtojas jauno aizdevumu darījumu apjomam.
2 plānots apgūt 10% apmērā
3 plānots apgūt 20% apmērā
4 netiks apgūts
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
100
33 Saistības pret vispārējām valdībām (turpinājums)
2025.gada 31.decembrī daļa Sabiedrības aktīvu 316,515 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 250,464 tūkst. eiro) apmērā bija ieķīlāti, tai skaitā hipotekārā ķīla zemes fonda darījumiem 10,999 tūkst. eiro un komercķīla 305,516 tūkst. eiro apmērā. Sabiedrība nodrošina, ka aktīvi 69,678 tūkst. eiro apmērā (2024.gada 31.decembrī: 121,097 tūkst. eiro) atbilstoši noslēgtajiem līgumiem netiek ieķīlāti.
Aizņēmumu no Valsts kases uzkrātie procenti 2025.gada 31.decembrī sastāda 2,104 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 22 tūkst. eiro). Vidējā svērtā procentu likme pozīcijai Saņemtie aizņēmumi no Valsts kases 2025.gada 31.decembrī bija 3.45% (2024.gada 31.decembrī: 3.76%).
34 Finanšu garantiju līgumu saistības
Finanšu garantiju līgumu saistību kustības analīze, tūkstošos eiro:
31.12.2025.
31.12.2024.
Finanšu garantiju līgumu saistības perioda sākumā
49 262
47 319
SKZ palielinājums
2 017
2 298
Ar RS kompensētais SKZ palielinājums
20 376
16 436
SKZ samazinājums
(856)
(2 917)
Ar RS kompensētais SKZ samazinājums
(17 052)
(12 463)
SKZ samazinājums, izmaksājot garantijas
(287)
(655)
Garantiju prēmijas kompensācija
-
(735)
Patiesās vērtības komponente- garantiju prēmijas
160
(21)
Finanšu garantiju līgumu saistības perioda beigās
53 620
49 262
Patiesās vērtības komponente- garantiju prēmijas
3 898
3 738
Sabiedrības SKZ daļa
247
305
Ar PZR sedzamie SKZ
8 031
6 862
Ar riska segumu nosegtie SKZ
41 444
38 357
35 Pārējās saistības
visas summas ir tūkstošos eiro
31.12.2025.
31.12.2024.
Saistības pret klientiem
2 423
1 751
Pārējās saistības
1 372
3 702
Kopā pārējās saistības
3 795
5 453
Pozīcija Saistības pret klientiem iekļauj no Sabiedrības klientiem saņemtos līdzekļus, kas izmantojami aizdevumu atmaksai vēlāk.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
101
36 Uzkrātie izdevumi
visas summas ir tūkstošos eiro
31.12.2025.
31.12.2024.
Uzkrātie izdevumi neizmantotajiem atvaļinājumiem
503
345
Uzkrātie izdevumi nodokļiem
339
262
Uzkrātie izdevumi par saņemtajiem pakalpojumiem
45
46
Revīzijas pakalpojumi
126
132
Kopā uzkrātie izdevumi
1 013
785
37 Nākamo periodu ieņēmumi
visas summas ir tūkstošos eiro
31.12.2025.
31.12.2024.
Aizdevumu ar kapitāla atlaidi aizdevuma daļas atliktās patiesās vērtības izmaiņas 1
-
5 416
Valsts atbalsta programmu vadības maksa 2
7 233
-
Pārējie uzkrātie ieņēmumi
27
23
Kopā uzkrātie ieņēmumi
7 260
5 439
1 Par Aizdevumu ar kapitāla atlaidi aizdevumu daļas patiesās vērtības izmaiņām, kas tiek atliktas, detalizēti skat 13.pielikumu.
2 2025.gada 31.decembrī pozīcija Valsts atbalsta programmu pārvaldīšanas maksa atspoguļo saņemtās vadības maksas 7,233 tūkst. eiro. Salīdzinošais rādītājs 2024.gada 31.decembrī: 3,615 tūkst. eiro apmērā finanšu pārskatos tika atspoguļots samazinot pozīciju Uzkrātie ieņēmumi, skat. 31.pielikumu.
38 Sagaidāmie kredītzaudējumi ārpusbilances saistībām
Uzkrājumi sagaidāmajiem kredītzaudējumiem ārpusbilances saistībām, tūkstošos eiro:
31.12.2025.
31.12.2024.
Sagaidāmie kredītzaudējumi saistībām par aizdevumu izsniegšanu
1 532
554
Sabiedrības SKZ daļa
24
11
Ar PZR sedzamie SKZ
-
-
Ar riska seguma rezervi nosegtie SKZ
1 508
543
Sagaidāmie kredītzaudējumi saistībām par grantu izsniegšanu
97
55
Sabiedrības SKZ daļa
97
55
Kopā SKZ ārpusbilances saistībām
1 629
609
Sabiedrības SKZ daļa
121
66
Ar PZR sedzamie SKZ
-
-
Ar riska seguma rezervi nosegtie SKZ
1 508
543
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
102
39 Atbalsta programmu finansējums
(1) Informācija par Riska seguma rezervi, kas ir iekļauta Atbalsta programmu finansējumā, un valsts atbalstu, kas var tikt izmantots Sabiedrības kredītriska zaudējumu segšanai 2025.gada 31.decembrī, tūkstošos eiro:
Finanšu instruments / Programma
Programmu finansējums
t.sk., Riska seguma rezerve (RSR)
t.sk., uzņemtās saistības par rezervēto KA
Finansējuma patiesās vērtības korekcija
RSR izmantota uzkrājumiem SKZ
Neto programmu finansējums
Aizdevumi
ERAFII
3 095
-
-
-
-
3 095
ESF II
915
-
-
-
-
915
Šveices Mikrokreditēšanas programma
368
-
-
-
-
368
ERAF I
53
-
-
-
-
53
ESF I
163
-
-
-
-
163
ERAF II (2.kārta)
1 214
4
-
-
(1)
1 213
Fondu fonda programma – Biznesa uzsācēju aizdevumi
2 641
325
-
(3)
(32)
2 606
Fondu fonda programma – Mikroaizdevumi
293
1
-
-
-
293
Fondu fonda programma – Paralēlie aizdevumi
4 012
215
-
(44)
(83)
3 885
Daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes aizdevumi (I)
17 734
15 263
-
(29)
(306)
17 399
Jaunuzņēmumu valsts atbalsta kumulācijas aizdevumu programma
1 871
1 871
-
(598)
(248)
1 025
Citi jaunuzņēmumu aizdevumi
322
-
-
-
-
322
Mezanīna programma – aizdevumi
3 259
3 193
-
-
(460)
2 799
Garantiju un procentu likmju subsīdiju programma
4 287
4 287
-
(1 198)
-
3 089
MVU energoefektivitātes aizņēmumi
1 723
1 723
-
(68)
(918)
737
MVU izaugsmes aizdevumi
5 000
5 000
-
(942)
(1 063)
2 995
ERAF MVU izaugsmes aizdevumi
20 090
1 205
-
-
(687)
19 403
ERAF aizdevumi uzņēmumu ilgtspējai
19 128
4 160
-
-
(1 197)
17 931
Paralēlie aizdevumi
2 000
2 000
-
(42)
(101)
1 857
Paralēlo aizdevumu fonds 2
3 553
1 315
-
-
(338)
3 215
Mazie aizdevumi lauku teritorijās
9 259
9 259
-
(810)
(198)
8 251
Starta programma inovatīviem komersantiem
7 730
1 546
-
-
(175)
7 555
Daudzdzīvokļu māju remonta aizdevums
4 500
4 500
-
(120)
(135)
4 245
Daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes aizdevumi (II)
9 340
560
-
-
(194)
9 146
Kultūras nozares komersantu atbalsta programma 2
244
-
-
-
-
244
ELFLA lauksaimniecības un lauku attīstības aizdevumi
22 148
1 358
-
-
(254)
21 894
Apgrozāmo līdzekļu aizdevumi lauksaimniekiem
14 836
13 257
-
(263)
(1 530)
13 043
Papildaizdevumi zemas īres mājokļu būvniecībai
6 026
615
-
-
(615)
5 411
ANM energoefektivitātes aizdevumi 1
50 762
7 827
-
-
-
50 762
ANM digitalizācijas aizdevumi 1
23 603
3 583
-
-
-
23 603
ANM DME aizdevumi 1
14 182
1 490
-
-
-
14 182
ANM mājokļu būvniecības aizdevumi 1
29 257
4 299
-
-
-
29 257
ANM zemas īres mājokļu būvniecības aizdevumi/ paralēlie aizdevumi
29 021
2 914
-
-
-
29 021
Investīciju aizdevumi ar kapitāla atlaidi 1
128 070
14 400
-
(190)
-
127 880
Investīciju aizdevumi ar kapitāla atlaidi- papildaizdevums
38 511
13 499
-
-
(834)
37 677
Aizdevumi uzņēmumu ilgtspējai
6 000
6 000
-
(63)
(171)
5 766
Biometāna aizdevumi 1
6 482
2 057
-
-
-
6 482
Energoefektivitātes aizdevumi reģionos 1
12 458
1 188
-
-
-
12 458
Hipotekārie aizdevumi mājokļu iegādei reģionos
3 500
772
-
(137)
(1)
3 362
LF1 Starta un Mikro ERAF aizdevumi
24 818
3 629
-
-
(933)
23 885
LF1 Aizdevumi produktivitātes kāpināšanai
9 865
1 465
-
-
(157)
9 708
LF1 Aizdevumi uzņēmumu ilgtspējai
16 402
2 436
-
-
(368)
16 034
LF1 Inovāciju aizdevumi 1
8 435
1 401
-
-
-
8 435
LF2 DME 3 aizdevuma programma 1
42 082
2 103
-
-
-
42 082
Kopā aizdevumi
609 252
140 720
-
(4 507)
(10 999)
593 746
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
103
39 Atbalsta programmu finansējums (turpinājums)
(1) Informācija par Riska seguma rezervi, kas ir iekļauta Atbalsta programmu finansējumā, un valsts atbalstu, kas var tikt izmantots Sabiedrības kredītriska zaudējumu segšanai 2025.gada 31.decembrī, tūkstošos eiro: (turpinājums)
Finanšu instruments / Programma
Programmu finansējums
t.sk., Riska seguma rezerve (RSR)
t.sk., uzņemtās saistības par rezervēto KA
Finansējuma patiesās vērtības korekcija
RSR izmantota uzkrājumiem SKZ
Neto programmu finansējums
Garantijas
Fondu fonda programma – Garantijas
46 155
46 155
-
-
(5 172)
40 983
Daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes garantijas
12 498
12 498
-
-
(1 538)
10 960
Mājokļu garantiju programma
27 173
27 172
-
(2 536)
(19 254)
5 383
Mājokļu garantiju programma NBS karavīriem
1 447
1 446
-
(666)
(657)
124
Kumulācijas un lielo saimnieciskās darbības veicēju garantiju programma
8 753
8 753
-
(1 610)
(2 398)
4 745
Mezanīna programma - garantijas
1 746
1 712
-
-
137
1 883
Portfeļgarantijas fonds
8 812
8 812
-
(735)
(3 170)
4 907
Eksporta kredīta garantijas
5 085
5 086
-
(1 016)
(79)
3 990
Studiju un studējošo portfeļgarantijas 3
877
-
-
-
-
877
Lauksaimnieku garantijas
1 388
1 388
-
(637)
(641)
110
ELFLA lauksaimniecības un lauku attīstības garantijas
830
830
-
-
(208)
622
ANM energoauto garantijas 1
2 193
188
435
-
(12)
2 181
ANM Daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes garantijas 1
14 334
717
11 254
-
(466)
13 868
LF1 Garantijas pilna cikla uzņēmējdarbībai
14 913
13 300
-
-
(7 567)
7 346
LF1 Portfeļgarantijas pilna cikla uzņēmējdarbībai
2 874
1 300
-
-
-
2 874
LF2 DME 3 garantijas 1
8 000
855
6 347
-
(632)
7 368
Kopā garantijas
157 078
130 212
18 036
(7 200)
(41 657)
108 221
Granti
Daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes granti
6
-
-
-
-
6
Mājokļu grantu programma "Balsts"
2 304
-
-
-
-
2 304
Granti privātmāju energoefektivitātes paaugstināšanai
624
-
-
-
-
624
Sociālās uzņēmējdarbības programma II
1 302
-
-
-
-
1 302
Grants energoefektivitātes projekta izstrādei
224
-
-
-
-
224
Granti privātmāju energoefektivitātes uzlabošanai
440
-
-
-
-
440
Energoefektivitātes granti DME
1 657
-
-
-
-
1 657
LF1 DME granti ar secīgo granta izmaksu
158
-
-
-
-
158
Kopā granti
6 715
-
-
-
-
6 715
Riska kapitāla fondi
Fondu fonds un riska kapitāla fondi
42 532
42 035
-
-
-
42 532
Ieguldījumu fonda īstenošana
8 256
7 431
-
-
-
8 256
Baltijas Inovāciju fonds
1 984
595
-
(182)
-
1 802
Baltijas Inovāciju fonds 2
2 514
754
-
(147)
-
2 367
LF1 Iespējkapitāla ieguldījumi (5G)
17 743
6 815
-
-
-
17 743
Kopā riska kapitāla fondi
73 029
57 630
-
(329)
-
72 700
Citi
Energoefektivitātes fonds
4
-
-
-
-
4
Kopā citi
4
-
-
-
-
4
2021-2027 Līdzdalības fonds 1
32 678
11 728
-
-
-
32 678
2021-2027 Līdzdalības fonds 2
25 405
2 267
-
-
-
25 405
Kopā atbalsta programmu finansējums
904 161 4
342 557
18 036
(12 036)
(52 656)
839 469
1 Kombinētais finanšu instruments.
2 Riska segums 798 tūkst. eiro apmērā ieskaitīts rezerves kapitālā Covid-19 seku mazināšanai, kas ir daļa no speciālām rezervēm, kas attiecināmas uz atbalsta programmām (skatīt 42.pielikuma (2).punktu).
3 Riska segums 6,856 tūkst. eiro apmērā ir ieskaitīts rezerves kapitālā, kas ir daļa no speciālajām rezervēm, kas attiecināmas uz atbalsta programmām (skatīt 42.pielikuma (2).punktu).
4 Atbalsta programmas finansējumā iekļauti 31,944 tūkst. eiro, kas paredzēti Sabiedrības vadības izmaksām, kas tiks kompensētas no atbalsta programmas finansējuma.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
104
39 Atbalsta programmu finansējums (turpinājums)
(1) Informācija par Riska seguma rezervi, kas ir iekļauta Atbalsta programmu finansējumā, un valsts atbalstu, kas var tikt izmantots Sabiedrības kredītriska zaudējumu segšanai 2024.gada 31.decembrī, tūkstošos eiro:
Finanšu instruments / Programma
Programmu finansējums
t.sk., Riska seguma rezerve (RSR)
t.sk., uzņemtās saistības par rezervēto KA
Finansējuma patiesās vērtības korekcija
RSR izmantota uzkrājumiem SKZ
Neto programmu finansējums
Aizdevumi
ERAFII
6 275
-
-
-
-
6 275
ESF II
897
-
-
-
-
897
Šveices Mikrokreditēšanas programma
335
-
-
-
-
335
ERAF I
33
-
-
-
-
33
ESF I
154
-
-
-
-
154
ERAF II (2.kārta)
1 199
5
-
-
-
1 199
ERAF II 2 Publiskais fonds (slēgta programma)
226
-
-
-
-
226
Fondu fonda programma – Biznesa uzsācēju aizdevumi
2 635
411
-
(38)
(37)
2 560
Fondu fonda programma – Mikroaizdevumi
292
3
-
(1)
-
291
Fondu fonda programma – Paralēlie aizdevumi
4 012
1 877
-
(259)
(431)
3 322
Daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes aizdevumi (I)
17 351
15 842
-
(327)
(178)
16 846
Jaunuzņēmumu valsts atbalsta kumulācijas aizdevumu programma
1 886
1 886
-
(615)
(230)
1 041
Citi jaunuzņēmumu aizdevumi
320
2
-
-
-
320
Mezanīna programma – aizdevumi
3 609
3 536
-
-
(621)
2 988
Garantiju un procentu likmju subsīdiju programma
4 287
4 287
-
(1 201)
-
3 086
MVU energoefektivitātes aizņēmumi
3 723
3 723
-
(74)
(1 005)
2 644
MVU izaugsmes aizdevumi
3 000
3 000
-
(346)
(349)
2 305
ERAF MVU izaugsmes aizdevumi
23 045
1 383
-
-
(995)
22 050
ERAF aizdevumi uzņēmumu ilgtspējai
23 732
5 162
-
-
(963)
22 769
Paralēlie aizdevumi
2 000
2 000
-
(159)
(117)
1 724
Paralēlo aizdevumu fonds 2
3 548
1 313
-
-
(513)
3 035
Mazie aizdevumi lauku teritorijās
9 298
9 298
-
(270)
(146)
8 882
Starta programma inovatīviem komersantiem
7 781
1 556
-
-
(224)
7 557
Daudzdzīvokļu māju remonta aizdevums
4 500
4 500
-
(44)
(73)
4 383
Daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes aizdevumi (II)
9 125
510
-
-
(47)
9 078
Kultūras nozares komersantu atbalsta programma 2
245
-
-
-
-
245
ELFLA lauksaimniecības un lauku attīstības aizdevumi
18 432
4 424
-
-
(154)
18 278
Apgrozāmo līdzekļu aizdevumi lauksaimniekiem
12 535
11 051
-
(239)
(682)
11 614
Papildaizdevumi zemas īres mājokļu būvniecībai
2 611
338
-
-
(278)
2 333
ANM energoefektivitātes aizdevumi 1
32 257
5 257
-
-
-
32 257
ANM digitalizācijas aizdevumi 1
31 817
6 123
-
-
-
31 817
ANM DME aizdevumi 1
17 611
1 148
-
-
-
17 611
ANM mājokļu būvniecības aizdevumi 1
40 022
4 615
-
-
-
40 022
Investīciju aizdevumi ar kapitāla atlaidi 1
129 455
10 667
-
(88)
-
129 367
Investīciju aizdevumi ar kapitāla atlaidi- papildaizdevums
33 511
2 334
-
-
-
33 511
Aizdevumi uzņēmumu ilgtspējai
1 000
1 000
-
(222)
(42)
736
LF1 Starta un Mikro ERAF aizdevumi
9 299
1 128
-
-
(330)
8 969
LF1 Aizdevumi produktivitātes kāpināšanai
14 200
2 080
-
-
(103)
14 097
LF1 Aizdevumi uzņēmumu ilgtspējai
8 725
1 288
-
-
(122)
8 603
LF1 Inovāciju aizdevumi 1
8 474
1 258
-
-
-
8 474
Kopā aizdevumi
493 457
113 005
-
(3 883)
(7 640)
481 934
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
105
39 Atbalsta programmu finansējums (turpinājums)
(1) Informācija par Riska seguma rezervi, kas ir iekļauta Atbalsta programmu finansējumā, un valsts atbalstu, kas var tikt izmantots Sabiedrības kredītriska zaudējumu segšanai 2024.gada 31.decembrī, tūkstošos eiro: (turpinājums)
Finanšu instruments / Programma
Programmu finansējums
t.sk., Riska seguma rezerve (RSR)
t.sk., uzņemtās saistības par rezervēto KA
Finansējuma patiesās vērtības korekcija
RSR izmantota uzkrājumiem SKZ
Neto programmu finansējums
Garantijas
Fondu fonda programma – Garantijas
45 870
45 870
-
-
(7 610)
38 260
Daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes garantijas
12 083
10 492
-
-
(1 289)
10 794
Mājokļu garantiju programma
29 672
29 672
-
(2 545)
(18 360)
8 767
Mājokļu garantiju programma NBS karavīriem
1 061
1 061
-
(571)
(490)
-
Kumulācijas un lielo saimnieciskās darbības veicēju garantiju programma
8 753
8 753
-
(1 424)
(1 471)
5 858
Mezanīna programma - garantijas
1 158
1 135
-
-
(186)
972
Portfeļgarantijas fonds
9 394
8 594
-
(1 252)
(3 408)
4 734
Eksporta kredīta garantijas
5 199
5 199
-
(1 305)
(391)
3 503
Studiju un studējošo portfeļgarantijas 3
794
-
-
-
-
794
Lauksaimnieku garantijas
1 388
1 388
-
(495)
(893)
-
ELFLA lauksaimniecības un lauku attīstības garantijas
984
984
-
-
(228)
756
ANM energoauto garantijas 1
1 504
128
319
-
(14)
1 490
ANM Daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes garantijas 1
11 092
555
9 898
-
(297)
10 795
LF1 Individuālās garantijas digitalizācijai un automatizācijai
1 460
649
-
-
(11)
1 449
LF1 Garantijas pilna cikla uzņēmējdarbībai
11 374
5 065
-
-
(4 297)
7 077
LF1 Portfeļgarantijas pilna cikla uzņēmējdarbībai
2 838
1 262
-
-
-
2 838
Kopā garantijas
144 624
120 807
10 217
(7 592)
(38 945)
98 087
Granti
Daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes granti
6
-
-
-
-
6
Mājokļu grantu programma "Balsts"
4 704
-
-
-
-
4 704
Granti privātmāju energoefektivitātes paaugstināšanai
809
-
-
-
-
809
Sociālās uzņēmējdarbības programma II
586
-
-
-
-
586
Grants energoefektivitātes projekta izstrādei
846
-
-
-
-
846
Granti privātmāju energoefektivitātes uzlabošanai
543
-
-
-
-
543
LF1 DME granti ar secīgo granta izmaksu
294
-
-
-
-
294
Kopā granti
7 788
-
-
-
-
7 788
Riska kapitāla fondi
Fondu fonds un riska kapitāla fondi
36 251
18 011
-
-
-
36 251
Ieguldījumu fonda īstenošana
7 036
6 333
-
-
-
7 036
Baltijas Inovāciju fonds
1 956
587
-
(182)
-
1 774
Baltijas Inovāciju fonds 2
2 531
759
-
(148)
-
2 383
LF1 Iespējkapitāla ieguldījumi (5G)
25 656
9 819
-
-
-
25 656
Kopā riska kapitāla fondi
73 430
35 509
-
(330)
-
73 100
Citi
Energoefektivitātes fonds
6
-
-
-
-
6
Kopā citi
6
-
-
-
-
6
2021-2027 Līdzdalības fonds 1
3 341
-
-
-
-
3 341
Kopā atbalsta programmu finansējums
722 646
269 321
10 217
(11 805)
(46 585)
664 256
1 Kombinētais finanšu instruments.
2 Riska segums 810 tūkst. eiro apmērā ieskaitīts rezerves kapitālā Covid-19 seku mazināšanai, kas ir daļa no speciālām rezervēm, kas attiecināmas uz atbalsta programmām.
3 Riska segums 5,610 tūkst. eiro apmērā ir ieskaitīts rezerves kapitālā, kas ir daļa no speciālajām rezervēm, kas attiecināmas uz atbalsta programmām (skatīt 42.pielikuma (2).punktu)
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
106
39 Atbalsta programmu finansējums (turpinājums)
Saņemtie finansējumi, balstoties uz noslēgtajiem līgumiem par programmu realizēšanu, varētu būt samazināti par aizdevumu, kas klasificēti kā zaudēti, neatmaksāto saistību pamatsummas daļu, garantiju kompensāciju un piešķirto kapitāla atlaižu izmaksām. Finansējuma samazinājumi Sabiedrībai nav jāatmaksā finansējuma dēvējam.
(2) Atbalsta programmu finansējuma kustības analīze 2025.gadā, tūkstošos eiro:
Finanšu instruments / Programma
Neto programmu finansējums
Saņem-tais
finan-sējums
Pārdalīts finansējum s starp program-mām
Kompen-sētie granti/ kapitāla atlaide
Kompen-sētie izdevumi un izmaksas
Finansēj uma kompone ntes PV izmaiņas
Saistību pārvērtēš ana/ Aizdevu mu ar KA PV korekcija
Program-mas ieņēmumi / peļņas sadale
Citas izmaiņas
Ar Riska seguma rezervi nosegto uzkrājumu izmaiņas
Neto programmu finansējum s
31.12.2024.
31.12.2025.
Aizdevumi
ERAFII
6 275
-
(3 180)
-
-
-
-
-
-
-
3 095
ESF II
897
-
-
-
-
-
-
18
-
-
915
Šveices Mikrokreditēšanas programma
335
-
(4)
-
-
-
-
7
30
-
368
ERAF I
33
-
-
-
-
-
-
20
-
-
53
ESF I
154
-
-
-
-
-
-
9
-
-
163
ERAF II (2. kārta)
1 199
-
-
-
-
-
-
15
-
(1)
1 213
ERAF II 2 Publiskais fonds
226
-
(226)
-
-
-
-
-
-
-
-
Fondu fonda programma – Biznesa uzsācēju aizdevumi
2 560
-
-
-
-
-
-
-
41
5
2 606
Fondu fonda programma – Mikroaizdevumi
291
-
-
-
-
-
-
-
2
-
293
Fondu fonda programma – Paralēlie aizdevumi
3 322
-
-
-
-
-
-
-
215
348
3 885
Daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes aizdevumi (I)
16 846
-
-
-
(56)
-
-
493
244
(128)
17 399
Jaunuzņēmumu valsts atbalsta kumulācijas aizdevumu programma
1 041
-
-
-
-
-
-
-
2
(18)
1 025
Citi jaunuzņēmumu aizdevumi
320
-
-
-
-
-
-
2
-
-
322
Mezanīna programma - aizdevumi
2 988
-
(591)
-
(13)
-
-
54
200
161
2 799
Garantiju un procentu likmju subsīdiju programma
3 086
-
-
-
-
-
-
-
3
-
3 089
MVU energoefektivitātes aizdevumi
2 644
-
(2 000)
-
-
-
-
-
6
87
737
MVU izaugsmes aizdevumi
2 305
2 000
-
-
-
-
-
-
(596)
(714)
2 995
ERAF MVU izaugsmes aizdevumi
22 050
-
(3 000)
-
-
-
-
45
-
308
19 403
ERAF aizdevumi uzņēmumu ilgtspējai
22 769
-
(5 500)
-
-
-
-
896
-
(234)
17 931
Paralēlie aizdevumi
1 724
-
-
-
-
-
-
-
117
16
1 857
Paralēlo aizdevumu fonds 2
3 035
-
-
-
-
-
-
5
-
175
3 215
Mazie aizdevumi lauku teritorijās
8 882
-
-
-
-
-
-
-
(579)
(52)
8 251
Starta programma inovatīviem komersantiem
7 557
-
-
-
-
-
-
4
(55)
49
7 555
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
107
39 Atbalsta programmu finansējums (turpinājums)
(2) Atbalsta programmu finansējuma kustības analīze 2025.gadā, tūkstošos eiro: (turpinājums)
Finanšu instruments / Programma
Neto programmu finansējum s
Saņem-tais
finan-sējums
Pārdalīts finansējum s starp program-mām
Kompen-sētie granti/ kapitāla atlaide
Kompen-sētie izdevumi un izmaksas
Finansēj uma kompone ntes PV izmaiņas
Saistību pārvērtēš ana/ Aizdevu mu ar KA PV korekcija
Program-mas ieņēmumi / peļņas sadale
Citas izmaiņas
Ar Riska seguma rezervi nosegto uzkrājumu izmaiņas
Neto programmu finansējums
31.12.2024.
31.12.2025.
Daudzdzīvokļu māju remonta aizdevums
4 383
-
-
-
-
-
-
-
(76)
(62)
4 245
Daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes aizdevumi (II)
9 078
-
-
-
-
-
-
314
(99)
(147)
9 146
Kultūras nozares komersantu atbalsta programma
245
-
-
-
(1)
-
-
-
-
-
244
ELFLA lauksaimniecības un lauku attīstības aizdevumi
18 278
3 662
158
-
(696)
-
-
592
-
(100)
21 894
Apgrozāmo līdzekļu aizdevumi lauksaimniekiem
11 614
2 800
-
-
(499)
-
-
-
(24)
(848)
13 043
Papildaizdevumi zemas īres mājokļu būvniecībai
2 333
-
3 406
-
(7)
-
-
16
-
(337)
5 411
ANM energoefektivitātes aizdevumi 1
32 257
32 234
(1 000)
(11 301)
(162)
(1 219)
(607)
560
-
-
50 762
ANM digitalizācijas aizdevumi 1
31 817
3 515
2 000
(11 018)
(157)
(2 816)
(181)
443
-
-
23 603
ANM DME aizdevumi 1
17 611
22 913
(11 000)
(5 547)
(358)
(9 016)
(1 180)
759
-
-
14 182
ANM mājokļu būvniecības aizdevumi 1
40 022
-
-
-
(60)
(7 917)
(2 903)
115
-
-
29 257
ANM zemas īres mājokļu būvniecības aizdevumi/ paralēlie aizdevumi 1
-
29 021
-
-
-
-
-
-
-
-
29 021
Investīciju aizdevumi ar kapitāla atlaidi 1
129 367
30 000
-
-
-
(41 069)
9 582
-
-
-
127 880
Investīciju aizdevumi ar kapitāla atlaidi- papildaizdevums
33 511
5 000 8
-
-
-
-
-
-
-
(834)
37 677
Aizdevumi uzņēmumu ilgtspējai
736
-
5 000
-
-
-
-
-
159
(129)
5 766
Biometāna aizdevumi 1
-
6 440
-
-
-
-
-
42
-
-
6 482
Energoefektivitātes aizdevumi reģionos 1
-
12 458
-
-
-
-
-
-
-
-
12 458
Hipotekārie aizdevumi mājokļu iegādei reģionos
-
3 500
-
-
-
-
-
-
(137)
(1)
3 362
LF1 Starta un Mikro ERAF aizdevumi
8 969
-
16 142
-
(1 220)
-
-
661
(64)
(603)
23 885
LF1 Aizdevumi produktivitātes kāpināšanai
14 097
-
(4 340)
-
(269)
-
-
274
-
(54)
9 708
LF1 Aizdevumi uzņēmumu ilgtspējai
8 603
-
7 990
-
(663)
-
-
350
-
(246)
16 034
LF1 Inovāciju aizdevumi 1
8 474
-
-
-
(39)
-
-
-
-
-
8 435
LF2 DME 3 aizdevuma programma 1
-
1 500
48 000
-
-
(7 592)
(3)
177
-
-
42 082
Kopā aizdevumi
481 934
155 043
51 855
(27 866)6
(4 200)
(69 629)5
4 708 9
5 871
(611)
(3 359)
593 746
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
108
39 Atbalsta programmu finansējums (turpinājums)
(2) Atbalsta programmu finansējuma kustības analīze 2025.gadā, tūkstošos eiro: (turpinājums)
Finanšu instruments / Programma
Neto programmu finansējum s
Saņem-tais
finan-sējums
Pārdalīts finansējum s starp program-mām
Kompen-sētie granti/ kapitāla atlaide
Kompen-sētie izdevumi un izmaksas
Finansēju ma komponen tes PV izmaiņas
Saistību pārvērtēšana/ Aizdevumu ar KA PV korekcija
Program-mas ieņēmu mi / peļņas sadale
Citas izmaiņas
Ar Riska seguma rezervi nosegto uzkrājumu izmaiņas
Neto programmu finansējums
31.12.2024.
31.12.2025.
Garantijas
Fondu fonda programma - Garantijas
38 260
-
-
-
-
-
-
285
-
2 438
40 983
Daudzdzīvokļu māju energoefektivitāt es garantijas
10 794
-
-
-
(8)
-
-
423
-
(249)
10 960
Mājokļu garantiju programma
8 767
-
(2 500)
-
-
-
-
-
10
(894)
5 383
Mājokļu garantiju programma NBS karavīriem
-
385
-
-
-
-
-
-
(94)
(167)
124
Kumulācijas un lielo saimnieciskās darbības veicēju garantiju programma
5 858
-
-
-
-
-
-
-
(186)
(927)
4 745
Mezanīna programma - garantijas
972
-
591
-
(7)
-
-
4
-
323
1 883
Portfeļgarantijas fonds
4 734
-
-
-
(256)
-
-
-
191
238
4 907
Eksporta kredīta garantijas
3 503
-
-
-
-
-
-
-
175
312
3 990
Studiju un studējošo portfeļgarantijas
794
120
-
-
(37)
-
-
-
-
-
877
Lauksaimnieku garantijas
-
-
-
-
-
-
-
-
(142)
252
110
ELFLA lauksaimniecība s un lauku attīstības garantijas
756
-
(158)
-
(6)
-
-
10
-
20
622
ANM energoauto garantijas 1
1 490
-
1 000
(326)
-
-
-
15
-
2
2 181
ANM Daudzdzīvokļu māju energoefektivitāt es garantijas 1
10 795
-
11 000
(7 428)
(329)
-
-
-
(1)
(169)
13 868
LF1 Individuālās garantijas digitalizācijai un automatizācijai
1 449
-
(1 432)
-
(5)
-
-
(23)
-
11
-
LF1 Garantijas pilna cikla uzņēmējdarbībai
7 077
-
3 942
-
(804)
-
-
401
-
(3 270)
7 346
LF1 Portfeļgarantijas pilna cikla uzņēmējdarbībai
2 838
-
-
-
(39)
-
-
75
-
-
2 874
LF2 DME 3 garantijas 1
-
-
8 000
-
-
-
-
-
-
(632)
7 368
Kopā garantijas
98 087
505
20 443
(7 754)
(1 491)
-
-
1 190
(47)
(2 712)
108 221
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
109
39 Atbalsta programmu finansējums (turpinājums)
(2) Atbalsta programmu finansējuma kustības analīze 2025.gadā, tūkstošos eiro: (turpinājums)
Finanšu instruments / Programma
Neto programmu finansējum s
Saņem-tais
finan-sējums
Pārdalīts finansējum s starp program-mām
Kompen-sētie granti/ kapitāla atlaide
Kompen-sētie izdevumi un izmaksas
Finansēju ma komponen tes PV izmaiņas
Saistību pārvērtēša na/ Aizdevum u ar KA PV korekcija
Program-mas ieņēmumi / peļņas sadale
Citas izmaiņas
Ar Riska seguma rezervi nosegto uzkrājumu izmaiņas
Neto programmu finansējums
31.12.2024.
31.12.2025.
Granti
Daudzdzīvokļu māju energoefektivitāte s granti
6
-
-
-
-
-
-
-
-
-
6
Mājokļu grantu programma "Balsts"
4 704
-
2 500
(4 900)
-
-
-
-
-
-
2 304
Granti privātmāju energoefektivitāte s paaugstināšanai 1
809
-
4
(185)
(4)
-
-
-
-
-
624
Sociālās uzņēmējdarbības programma II
586
2 659
-
(1 726)
(217)
-
-
-
-
-
1 302
Grants energoefektivitāte s projekta izstrādei
846
-
-
(506)
(116)
-
-
-
-
-
224
Granti privātmāju energoefektivitāte s uzlabošanai
543
-
-
(90)
(13)
-
-
-
-
-
440
Energoefektivitāt es granti DME
-
1 701
-
(44)
-
-
-
-
-
-
1 657
LF1 DME granti ar secīgo granta izmaksu
294
375
-
(438)
(73)
-
-
-
-
-
158
Kopā granti
7 788
4 735
2 504
(7 889)
(423)
-
-
-
-
-
6 715
Riska kapitāla fondi
Fondu fonds un riska kapitāla fondi
36 251
-
3 500
-
(1 082)2
(860)
4 686 3
37
-
42 532
Ieguldījumu fonda īstenošana
7 036
-
-
-
(53)
861
412 4
-
-
8 256
Baltijas Inovāciju fonds
1 774
-
-
-
(16)
44
-
-
-
1 802
Baltijas Inovāciju fonds 2
2 383
-
-
-
(16)
-
-
-
-
2 367
LF1 Iespējkapitāla ieguldījumi (5G)
25 656
-
(7 314)
-
(965)7
-
366
-
-
17 743
Kopā riska kapitāla fondi
73 100
-
(3 814)
-
(2 132)
-
45
5 464
37
-
72 700
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
110
39 Atbalsta programmu finansējums (turpinājums)
(2) Atbalsta programmu finansējuma kustības analīze 2025.gadā, tūkstošos eiro: (turpinājums)
Finanšu instruments / Programma
Neto programmu finansējum s
Saņem-tais
finan-sējums
Pārdalīts finansējum s starp program-mām
Kompen-sētie granti/ kapitāla atlaide
Kompen-sētie izdevumi un izmaksas
Finansēju ma komponen tes PV izmaiņas
Saistību pārvērtēša na/ Aizdevum u ar KA PV korekcija
Program-mas ieņēmumi / peļņas sadale
Citas izmaiņas
Ar Riska seguma rezervi nosegto uzkrājumu izmaiņas
Neto programmu finansējums
31.12.2024.
31.12.2025.
Citi
Energoefektivitāt es fonds
6
-
-
-
(2)
-
-
-
-
-
4
Kopā citi
6
-
-
-
(2)
-
-
-
-
-
4
2021-2027 Līdzdalības fonds 1
3 341
46 124
(14 988)
-
(1 799)
-
-
-
-
-
32 678
2021-2027 Līdzdalības fonds 2
-
80 763
(56 000)
-
-
-
-
642
-
-
25 405
Kopā atbalsta programmu finansējums
664 256
287 170
-
(43 509)
(10 047)
(69 529)
4 753
13 167
(621)
(6 071)
839 469
1 Kombinētais finanšu instruments
2 Ietver 749 tūkst. eiro 4.paaudzes riska kapitāla fondu pārvaldības maksu.
3 Ietver 2025.gada 12 mēnešos saņemtos mezanīna procentus 1,598 tūkst. eiro un realizēto peļņu 373 tūkst. eiro.
4 Ietver 2025.gada 12 mēnešos saņemtos mezanīna procentus 363 tūkst. eiro un realizēto peļņu 537 tūkst. eiro.
5 Izsniegto aizdevumu ar kapitāla atlaidi finansēšanai saņemtais publiskais finansējums, tiek novērtēts patiesajā vērtībā. Pēc šī publiskā finansējuma daļas patiesās vērtības noteikšanas, tiek noteikta arī starpība starp saņemtā finansējuma un šī finansējuma patieso vērtību, kas, ievērojot SGS 20 prasības, tiek atzīta kā valsts atbalsta daļa, vairāk skatīt 22.pielikumā Aizdevumi ar kapitāla atlaidi. Šī valsts atbalsta daļa tiek atzīta ieņēmumos pilnā apmērā, lai segtu saistītā aktīva – aizdevuma ar kapitāla atlaidi, patiesās vērtības samazinājumu. Tādejādi finanšu pārskatā ieņēmumos ir atzīta minētā valsts atbalsta daļa 69,527 tūkst. eiro apmērā (skat. 13.pielikumu).
6 Skatīt 22.pielikumu Aizdevumi ar kapitāla atlaidi
7 Ietver 925 tūkst. eiro 5.paaudzes riska kapitāla fondu pārvaldības maksu.
8 Ietver 5,000 tūkst. eiro palielinājumu, samazinot speciālo rezerves kapitālu, skat.42 (2)pielikumu.
9 Ietver: patiesās vērtības izmaiņas aizdevumiem ar kapitāla atlaidi pārskata gadā 4,360 tūkst. eiro, iepriekš atzītās patiesās vērtības izmaiņas, piešķirot kapitāla atlaidi 2,397 tūkst. eiro, nākamo periodu ieņēmumos atzītās aizdevuma komponentes patiesās vērtības izmaiņas 2024.gadā 5,416 tūkst. eiro, nākotnē iespējamās kapitāla atlaides komponentes patiesās vērtības samazinājumu 2024.gadā (7,465) tūkst. eiro
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
111
40 Emitētie parāda vērtspapīri
Visas obligācijas tiek kotētas “Nasdaq Riga” Baltijas obligāciju sarakstā.
visas summas ir tūkstošos eiro
ISIN
Valūta
Sākotnēji emitēto vērtspapīru skaits
Nomināl-vērtība
Emisijas datums
Dzēšanas termiņš
Diskonta / kupona likme
31.12.2025.
31.12.2024.
LV0000880037
EUR
10 000
1 000
07.03.2018
07.03.2025
1.30%
-
10 106
LV0000880037
EUR
15 000
1 000
05.06.2019
07.03.2025
1.30%
-
15 172
LV0000880037
EUR
20 000
1 000
15.04.2020
07.03.2025
1.30%
-
20 213
LV0000880037
EUR
20 000
1 000
08.10.2021
18.10.2026
0.443%
20 013
20 000
LV0000104669
EUR
70 000
1 000
30.05.2025
30.05.2030
3.576%
71 391
-
Kopā emitētie parāda vērtspapīri perioda beigās 31.decembrī
91 404
65 491
Līdz šim Sabiedrība ir veikusi 6 obligāciju emisijas par kopējo summu 155 milj. eiro (2024.gada 31.decembrī: 85 milj. eiro). Ieiešana regulētajos kapitāla tirgos tika veikta 2017.gada oktobrī, emitējot zaļās obligācijas. Savukārt šā gada maijā Sabiedrība emitēja obligācijas 70 milj. eiro apmērā, kas ir līdz šim lielākais obligāciju emisiju apjoms.
Emitēto parāda vērtspapīru kustība, tūkstošos eiro:
31.12.2025.
31.12.2024.
Bilances vērtība perioda sākumā
65 491
85 533
Obligāciju emisija
70 000
-
Obligāciju dzēšana
(45 000)
(20 000)
Uzkrātie procenti
1 688
879
Kupona izmaksa
(674)
(933)
Komisiju amortizācija
(101)
12
Bilances vērtība perioda beigās
91 404
65 491
Informācija par obligāciju turētāju struktūru atbilstoši obligāciju turētāju grupām un kopējam obligacionāru skaitam:
31.12.2025.
31.12.2024.
Obligāciju turētāju grupa
Skaits
%
Skaits
%
Pensiju fondi, kopējo ieguldījumu sabiedrības
57
72%
45
42%
Finanšu institūcijas
6
8%
9
8%
Citas juridiskās personas
5
6%
7
7%
Apdrošināšanas sabiedrības
4
5%
8
8%
Fiziskās personas
7
9%
37
35%
Kopā
79
100%
106
100%
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
112
41 Akciju kapitāls
visas summas ir tūkstošos eiro
Skaits
Uzskaites vērtība
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
Pilnībā apmaksātais akciju kapitāls
Parastās akcijas
211 033
211 033
211 033
211 033
Kopā pilnībā apmaksātais akciju kapitāls
211 033
211 033
211 033
211 033
Sabiedrība izveidota saskaņā ar 2013.gada 17.decembra Latvijas Republikas Ministru kabineta lēmumu. Sabiedrība reģistrēta Komercreģistrā 2013.gada 27.decembrī ar pamatkapitālu 400,130 latu, kas atbilst 569,334 eiro.
2014.gada 11.septembrī ir veikta pamatkapitāla palielināšana, ieguldot SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” (LGA), VAS „Latvijas Attīstības finanšu institūcija Altum” un VAS “Lauku Attīstības fonds” (LAF) kapitāla daļas. Pamatkapitāla apjoms pēc tā palielināšanas noteikts 204,862,333 eiro. Katras akcijas nominālvērtība ir 1 eiro.
Atbilstoši 2023.gada 30.oktobra akcionāru sapulces lēmumam, ievērojot Ministru kabineta 2023.gada 12.decembra rīkojumu, 2024.gada 3.janvārī Uzņēmumu reģistrā reģistrēts Altum pamatkapitāla palielinājums. Pamatkapitāls palielināts par 6,171,062 eiro, nosakot pamatkapitāla apmēru pēc palielināšanas 211,033,395 eiro, ko veido 211 033 395 akcijas.
Visas AS „Latvijas Attīstības finanšu institūcija Altum” akcijas pieder Latvijas valstij. Līdz 2015.gada 28.februārim par akciju turētāju tika noteikta Finanšu ministrija. Atbilstoši Attīstības finanšu institūcijas likumam, kas stājās spēkā 2015.gada 1.martā, ar likuma spēkā stāšanās dienu finanšu institūcijas 40% akciju turētājs ir Finanšu ministrija, 30% akciju turētājs – Ekonomikas ministrija un 30% akciju turētājs – Zemkopības ministrija.
Papildu informāciju skatīt 1.pielikuma 1.piezīmē.
Saskaņā ar Attīstības finanšu institūcijas likuma 15.panta 2.daļu, Sabiedrības pārskata perioda peļņa tiek ieskaitīta rezerves kapitālā, lai nodrošinātu Sabiedrības finanšu stabilitāti un ilgtspējīgu darbību, kā arī mazinātu apstiprināto programmu risku ietekmi.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
113
42 Rezerves
(1) Rezervju kustība, tūkstošos eiro:
Atbalsta programmām attiecināmās speciālās rezerves
Pārējās speciālās rezerves – starpība, kas atzīta reorganizācijas rezervē
Vispārējais rezerves kapitāls
Rezerves kopā
Rezerves 01.01.2024.
125 629
(15 935)
57 265
166 959
Rezerves kapitāla palielinājums
7 384
-
-
7 384
Rezerves kapitāla samazinājums, palielinot Atbalsta programmu finansējumu
(18 288)
-
-
(18 288)
Speciālā rezerves kapitāla palielinājums no Vispārējā rezerves kapitāla pie 2023.gada peļņas sadales
2 821
-
(2 821)
-
Speciālā rezerves kapitāla samazinājums uz Vispārējo rezerves kapitālu pie 2023.gada peļņas sadales
(2 768)
-
2 768
-
2023.gada peļņas sadale
-
-
17 810
17 810
Rezerves 31.12.2024.
114 778
(15 935)
75 022
173 865
Rezerves kapitāla palielinājums
3 000
-
-
3 000
Rezerves kapitāla samazinājums, palielinot Atbalsta programmu finansējumu
(5 000)
-
-
(5 000)
Speciālā rezerves kapitāla palielinājums no Vispārējā rezerves kapitāla pie 2024.gada peļņas sadales
3 118
-
(3 118)
-
Speciālā rezerves kapitāla samazinājums uz Vispārējo rezerves kapitālu pie 2024.gada peļņas sadales
(1 737)
-
1 737
-
2024.gada peļņas sadale
-
-
28 663
28 663
Rezerves 31.12.2025.
114 159
(15 935)
102 304
200 528
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
114
42 Rezerves (turpinājums)
(2) Speciālo rezervju, kas attiecināmas uz atbalsta programmām, sadalījums, tūkstošos eiro:
Rezerves kapitāls ne-Covid-19 programmām
Rezerves kapitāls Covid-19 seku mazināšanai
Altum Kapitāla Fonds
Kopā atbalsta programmām attiecināmās specifiskās rezerves
Mājokļu garantiju programm a
Studiju un studēj ošo portfeļ garanti jas
Lauksaimn iecības, zivsaimnie cības un lauku attīstības garantijas
Kumulācijas un lielo saimnieciskā s darbības veicēju garantiju programma
Aizdevu mi Ukrainas kara seku mazināša nai
Garantij as Ukraina s kara seku mazināš anai
Baltijas MVU sākotnējā publiskā piedāvājuma fonds
Aizdevumi apgrozāmo līdzekļu finansēšanai
Kredīt-brīvdienu garantijas
Speciālās rezerves 01.01.2024.
21 977
1 402
5 788
4 018
21 500
12 500
13 829
15 551
5 157
23 907
125 629
tajā skaitā:
Portfeļa zaudējumu rezerve (Speciālās rezerves)
21 977
1 402
5 788
4 018
21 234
12 500
1 018
15 551
5 157
7 942
96 587
Rezerves kapitāla palielinājums
1 774
5 610
-
-
-
-
-
-
-
-
7 384
Rezerves kapitāla samazinājums, palielinot Atbalsta programmu finansējumu
-
-
(5 788)
-
-
(12 500)
-
-
-
-
(18 288)
Speciālā rezerves kapitāla palielinājums no Vispārējā rezerves kapitāla pie 2023.gada peļņas sadales
-
-
-
-
-
-
-
717
2 030
73
2 820
Speciālā rezerves kapitāla samazinājums uz Vispārējo rezerves kapitālu pie 2023.gada peļņas sadales
-
(1 402)
-
(718)
(647)
-
-
-
-
-
(2 767)
Speciālās rezerves 31.12.2024.
23 751
5 610
-
3 300
20 853
-
13 829
16 268
7 187
23 980
114 778
tajā skaitā:
Portfeļa zaudējumu rezerve (Speciālās rezerves)
23 751
5 610
-
3 300
20 587
-
1 018
16 268
7 187
8 015
85 736
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
115
42 Rezerves (turpinājums)
(2) Speciālo rezervju, kas attiecināmas uz atbalsta programmām, sadalījums, tūkstošos eiro (turpinājums):
Rezerves kapitāls ne-Covid-19 programmām
Rezerves kapitāls Covid-19 seku mazināšanai
Altum Kapitāla Fonds
Kopā atbalsta programmām attiecināmās specifiskās rezerves
Mājokļu garantiju programm a
Studiju un studējoš o portfeļg arantija s
Lauksaimnie cības, zivsaimniecī bas un lauku attīstības garantijas
Kumulācijas un lielo saimnieciskās darbības veicēju garantiju programma
Aizdevu mi Ukraina s kara seku mazināš anai
Garanti jas Ukrain as kara seku mazinā šanai
Baltijas MVU sākotnējā publiskā piedāvājum a fonds
Aizdevumi apgrozāmo līdzekļu finansēšanai
Kredīt-brīvdienu garantijas
Rezerves kapitāla palielinājums
195
2 805
-
-
-
-
-
-
-
-
3 000
Rezerves kapitāla samazinājums, palielinot Atbalsta programmu finansējumu
-
-
-
-
(5 000)
-
-
-
-
-
(5 000)
Speciālā rezerves kapitāla palielinājums no Vispārējā rezerves kapitāla pie 2024.gada peļņas sadales
-
-
-
75
63
-
-
1 305
1 675
-
3 118
Speciālā rezerves kapitāla samazinājums uz Vispārējo rezerves kapitālu pie 2024.gada peļņas sadales
-
(1 558)
-
-
-
-
-
-
-
(179)
(1 737)
Speciālās rezerves 31.12.2025.
23 946
6 857
-
3 375
15 916
-
13 829
17 573
8 862
23 801
114 159
tajā skaitā:
Portfeļa zaudējumu rezerve (Speciālās rezerves)
23 946
6 857
-
3 375
15 650
-
1 018
17 573
8 862
7 836
85 117
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
116
42 Rezerves (turpinājums)
(2) Speciālo rezervju, kas attiecināmas uz atbalsta programmām, sadalījums, tūkstošos eiro (turpinājums):
Pozīcija Rezerves kapitāls ne-Covid-19 programmām ietver
-speciālā rezerves kapitāla palielinājumu Studiju un studējošo portfeļgarantijām par kopējo summu 2,805 tūkst. eiro saskaņā ar 2025.gada 20.marta Ārkārtas akcionāru sapulces lēmumu, kas pieņemts pamatojoties uz Ministru kabineta 2020.gada 21.aprīļa noteikumiem Nr.231“Noteikumi par studiju un studējošo kreditēšanu studijām Latvijā no kredītiestāžu līdzekļiem, kas ir garantēti no valsts budžeta līdzekļiem” un 2020.gada 10.augustā noslēgto līgumu (ar 2023.gada 14.decembra grozījumiem) par studiju un studējošo kredītu garantiju programmas finansēšanu, ieviešanu, sadarbību, uzraudzību un savstarpēju informācijas apmaiņu ar Izglītības un zinātnes ministriju.
-speciālā rezerves kapitāla palielinājumu Mājokļu garantiju programmai Nacionālo bruņoto spēku karavīriem dzīvojamās telpas iegādei vai būvniecībai par kopējo summu 195 tūkst. eiro saskaņā ar 2025.gada 18.decembra Ārkārtas akcionāru sapulces lēmumu, kas pieņemts pamatojoties uz Ministru kabineta 2018.gada 20.februāra noteikumiem Nr.95 “Noteikumi par valsts palīdzību dzīvojamās telpas iegādei vai būvniecībai” un 2022.gada 19.decembrī noslēgto līgumu (ar 2025.gada 30.septembra grozījumiem) par valsts palīdzību Nacionālo bruņoto spēku karavīriem dzīvojamās telpas iegādei vai būvniecībai ar Aizsardzības ministriju.
-speciālā rezerves kapitāla samazinājumu programmai Aizdevumi Ukrainas kara seku mazināšanai 5,000 tūkst. eiro, palielinot Atbalsta programmu finansējumu programmai Investīciju aizdevumi ar kapitāla atlaidi papildaizdevums, saskaņā ar 2025.gada 30.aprīļa Akcionāru sapulces lēmumu, kas pieņemts pamatojoties uz Ministru kabineta 2023.gada 31.oktobra noteikumu Nr.628 “Grozījumi Ministru kabineta 2021.gada 6.jūlija noteikumos Nr.503 “Noteikumi par aizdevumiem ar kapitāla atlaidi investīciju projektiem komersantiem konkurētspējas veicināšanai”” 7.punktu, 2023.gada 31.oktobra noteikumiem Nr.627 “Grozījums Ministru kabineta 2022.gada 14.jūnija noteikumos Nr.349 "Noteikumi par aizdevumu programmu pret Ukrainu vērstās Krievijas militārās agresijas radīto ekonomisko seku mazināšanai", kā arī 2025.gada 3.marta Vienošanos Nr.2 pie 2022.gada 19.oktobra Vienošanās par finansējuma pārdali rezerves kapitālā, lai nodrošinātu Ukrainas aizdevuma programmas finansēšanu Nr.2022-0163, kas noslēgta starp Altum un Ekonomikas ministriju.
Speciālā rezerves kapitāla samazinājuma rezultātā pārdalītais finansējums tiks novirzīts Investīciju aizdevumu ar kapitāla atlaidi papildaizdevuma programmas finansēšanai. Tādejādi speciālā rezerves kapitāla samazinājums, samazinot finansējumu noteiktām atbalsta programmām un attiecīgā finansējuma pārlikšana uz saistībām 5,000 tūkst. eiro apmērā atbalsta programmas Aizdevumi ar kapitāla atlaidi papildaizdevums finansēšanai tiks nodrošināts, saglabājot to pašu finansējuma būtību – finansējums jaunas atbalsta programmas īstenošanai un sagaidāmo zaudējumu segšanai.
Speciālajos rezerves kapitālos ieskaitītie līdzekļi tiks arī izmantoti iepriekš uzskaitīto programmu sagaidāmo kredītriska zaudējumu segšanai pilnā apmērā un kā tādi tiek atsevišķi atspoguļoti kā Portfeļa zaudējumu rezerve attiecīgā rezerves kapitāla sastāvā.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
117
42 Rezerves (turpinājums)
(3) Portfeļa zaudējumu rezerves kustība, tūkstošos eiro:
Portfeļa zaudējumu rezerve ne-COVID-19 programmām
Portfeļa zaudējumu rezerve COVID-19 seku mazināšanai
Altum Kapitāla Fonds
Kopā portfeļa zaudējumu rezerve
Mājokļu garantiju program ma
Studiju un studējošo portfeļgara ntijas
Lauksaimnie cības, zivsaimniecī bas un lauku attīstības garantijas
Kumulācijas un lielo saimnieciskā s darbības veicēju garantiju programma
Aizdevu mi Ukraina s kara seku mazināš anai
Garantij as Ukraina s kara seku mazināš anai
Baltijas MVU sākotnējā publiskā piedāvājuma fonds
Aizdev umi apgroz āmo līdzekļu finansē šanai
Kredīt-brīvdienu garantijas
Portfeļa zaudējumu rezerve 01.01.2024.
21 977
1 402
5 788
4 018
21 234
12 500
1 018
15 551
5 157
7 942
96 587
tajā skaitā:
Portfeļa zaudējumu rezerve (Speciālās rezerves), kas tiks izmantota uzkrājumu segšanai pie 2023.gada pārskata apstiprināšanas
-
(1 402)
-
(718)
(647)
-
-
717
2 030
73
53
Rezerves kapitāla palielinājums
1 774
5 610
-
-
-
-
-
-
-
-
7 384
Rezerves kapitāla samazinājums, palielinot Atbalsta programmu finansējumu
-
-
(5 788)
-
-
(12 500)
-
-
-
-
(18 288)
Speciālā rezerves kapitāla palielinājums no Vispārējā rezerves kapitāla pie 2023.gada peļņas sadales
-
-
-
-
-
-
-
717
2 030
73
2 820
Speciālā rezerves kapitāla samazinājums uz Vispārējo rezerves kapitālu pie 2023.gada peļņas sadales
-
(1 402)
-
(718)
(647)
-
-
-
-
-
(2 767)
Portfeļa zaudējumu rezerves 31.12.2024.
23 751
5 610
-
3 300
20 587
-
1 018
16 268
7 187
8 015
85 736
tajā skaitā:
Portfeļa zaudējumu rezerve, kas tiks (izmantota) uzkrājumu segšanai pie 2024.gada pārskata apstiprināšanas
-
(1 558)
-
75
63
-
-
1 305
1 675
(179)
1 381
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
118
42 Rezerves (turpinājums)
(3) Portfeļa zaudējumu rezerves kustība, tūkstošos eiro (turpinājums):
Portfeļa zaudējumu rezerve ne-COVID-19 programmām
Portfeļa zaudējumu rezerve COVID-19 seku mazināšanai
Altum Kapitāla Fonds
Kopā portfeļa zaudējumu rezerve
Mājokļu garantiju programm a
Studiju un studējošo portfeļgar antijas
Lauksaimnie cības, zivsaimniecī bas un lauku attīstības garantijas
Kumulācijas un lielo saimnieciskās darbības veicēju garantiju programma
Aizdevu mi Ukraina s kara seku mazināš anai
Garantij as Ukraina s kara seku mazināš anai
Baltijas MVU sākotnējā publiskā piedāvājum a fonds
Aizdevu mi apgrozā mo līdzekļu finansēša nai
Kredīt-brīvdienu garantijas
Rezerves kapitāla palielinājums
195
2 805
-
-
-
-
-
-
-
-
3 000
Rezerves kapitāla samazinājums, palielinot Atbalsta programmu finansējumu
-
-
-
-
(5 000)
-
-
-
-
-
(5 000)
Speciālā rezerves kapitāla palielinājums no Vispārējā rezerves kapitāla pie 2024.gada peļņas sadales
-
-
-
75
63
-
-
1 305
1 675
-
3 118
Speciālā rezerves kapitāla samazinājums uz Vispārējo rezerves kapitālu pie 2024.gada peļņas sadales
-
(1 558)
-
-
-
-
-
-
-
(179)
(1 737)
Portfeļa zaudējumu rezerve 31.12.2025.
23 946
6 857
-
3 375
15 650
-
1 018
17 573
8 862
7 836
85 117
tajā skaitā:
Portfeļa zaudējumu rezerve, kas tiks (izmantota) uzkrājumu segšanai pie 2025.gada pārskata apstiprināšanas
-
(1 227)
-
(40)
201
-
-
609
48
(161)
(570)
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
119
43 Uzņemtās un iespējamās saistības ārpusbilancē
visas summas ir tūkstošos eiro
31.12.2025.
31.12.2024.
Iespējamās saistības:
galvojumi un garantijas
627 944
523 538
Uzņemtās finansiālās saistības:
saistības par aizdevumu izsniegšanu
252 017
170 045
saistības par ieguldījumiem asociētos uzņēmumos:
138 983
48 123
t.sk. saistības par ieguldījumu AIF “Altum kapitāla fonds” 1
29 034
29 096
t.sk. saistības par ieguldījumu Baltijas MVU sākotnējā publiskā piedāvājuma fonds
19 850
-
t.sk. saistības par ieguldījumiem 4. un 5.paaudzes RKF
90 099
19 027
saistības par pārējiem ieguldījumiem
17 032
20 532
Saistības par grantu izsniegšanu
3 461
1 992
Kopā uzņemtās un iespējamās saistības ārpusbilancē
1 039 437
764 230
1 Iekļauj uzņemtās saistības, kas balstās uz noslēgto komandītsabiedrības līgumu starp Sabiedrību kā komandītu un AIF “Altum kapitāla fonds” dalībniekiem, kas Sabiedrībai uzliek pienākumu ieguldīt fondā par kopējo summu 48.9 milj. eiro. Tā kā fonda ieguldījuma periods ir beidzies un netiek sagaidīti papildus ieguldījumi esošajos portfeļu uzņēmumos, norādītais apjoms varētu samazināties vismaz par 26 milj. eiro.
Saistības par aizdevumu izsniegšanu, tūkstošos eiro:
31.12.2025.
31.12.2024.
Saistības par aizdevumu izsniegšanu
252 017
170 045
Sagaidāmie kredītzaudējumi
(1 532)
(554)
Neto saistības par aizdevumu izsniegšanu kopā
250 485
169 491
Saistības par grantu izsniegšanu, tūkstošos eiro:
31.12.2025.
31.12.2024.
Saistības par grantu izsniegšanu
3 461
1 992
Sagaidāmie kredītzaudējumi
(97)
(55)
Neto saistības par grantu izsniegšanu kopā
3 364
1 937
Garantiju portfeļa analīze sadalījumā pēc klientu segmentiem 2025.gada 31.decembrī, tūkstošos eiro:
1.posms
2.posms
3.posms
Kopā finanšu garantijas
Kopā SKZ
Finanšu garantijas
SKZ
Finanšu garantijas
SKZ
Finanšu garantijas
SKZ
Lauksaimnieki
8 248
(708)
1 714
(141)
-
-
9 962
(849)
Mazie, vidējie un vidēji lielie uzņēmumi (MVU un Lielie),
219 016
(14 275)
9 515
(1 288)
8 244
(3 061)
236 775
(18 624)
Privātpersonas
376 253
(28 650)
3 726
(487)
1 228
(1 112)
381 207
(30 249)
Kopā segmentos
603 517
(43 633)
14 955
(1 916)
9 472
(4 173)
627 944
(49 722)
Uzkrājumu rezerve procentu likmju samazinājumam
-
-
-
-
-
-
-
-
Kopā segmentos
603 517
(43 633)
14 955
(1 916)
9 472
(4 173)
627 944
(49 722)
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
120
43 Uzņemtās un iespējamās saistības ārpusbilancē (turpinājums)
Ārpusbilances posteņu un iespējamo saistību sadalījumu 2025.gada 31.decembrī pēc to atlikušā termiņa no bilances datuma līdz līguma termiņa beigām, tūkstošos eiro:
Līdz 1 mēnesim
1 līdz 3 mēneši
3 līdz 6 mēneši
6 līdz 12 mēneši
1 līdz 5 gadi
Vairāk par 5 gadiem un bez termiņa
Kopā
Iespējamās saistības:
galvojumi un garantijas
389 497 1
501
1 774
4 529
56 791
174 852
627 944
Uzņemtās finansiālās saistības:
saistības par aizdevumu izsniegšanu
252 017
-
-
-
-
-
252 017
saistības par ieguldījumiem asociētos uzņēmumos
639
6 465
7 070
14 140
106 395
4 274
138 983
t.sk. saistības par ieguldījumu AIF “Altum kapitāla fonds” 2
8
15
27
54
28 930
-
29 034
t.sk. saistības par ieguldījumu Baltijas MVU sākotnējā publiskā piedāvājuma fonds
77
1 328
1 405
2 810
13 580
650
19 850
saistības par pārējiem ieguldījumiem
2 250
350
700
4 100
8 832
800
17 032
Kopā uzņemtās finanšu saistības
254 906
6 815
7 770
18 240
115 227
5 074
408 032
Saistības par grantu izsniegšanu
3 461
-
-
-
-
-
3 461
Uzņemtās un iespējamās saistības ārpusbilancē kopā
647 864
7 316
9 544
22 769
172 018
179 926
1 039 437
1 Finanšu garantijas tiek uzrādītas “Līdz 1 mēnesim”, jo tās var pieprasīt izmaksāt pēc pieprasījuma, un Sabiedrībai jāpieņem lēmums par garantijas kompensācijas izmaksu viena mēneša laikā.
2 Iekļauj uzņemtās saistības, kas balstās uz noslēgto komandītsabiedrības līgumu starp Sabiedrību kā komandītu un AIF “Altum kapitāla fonds” dalībniekiem, kas Sabiedrībai uzliek pienākumu ieguldīt fondā par kopējo summu 48.9 milj. eiro. Tā kā fonda ieguldījuma periods ir beidzies un netiek sagaidīti papildus ieguldījumi esošajos portfeļu uzņēmumos, norādītais apjoms ar termiņu 1 – 5 gadi varētu samazināties vismaz par 28.8 milj. eiro.
Ārpusbilances posteņu un iespējamo saistību sadalījumu 2024.gada 31.decembrī pēc to atlikušā termiņa no bilances datuma līdz līguma termiņa beigām, tūkstošos eiro:
Līdz 1 mēnesim
1 līdz 3 mēneši
3 līdz 6 mēneši
6 līdz 12 mēneši
1 līdz 5 gadi
Vairāk par 5 gadiem un bez termiņa
Kopā
Iespējamās saistības:
galvojumi un garantijas
316 338 1
-
305
1 991
55 040
149 864
523 538
Uzņemtās finansiālās saistības:
saistības par aizdevumu izsniegšanu
170 045
-
-
-
-
-
170 045
saistības par ieguldījumiem asociētos uzņēmumos 3
239
214
320
2 397
44 953
-
48 123
t.sk. saistības par ieguldījumu AIF “Altum kapitāla fonds” 2
8
17
25
50
28 996
-
29 096
saistības par pārējiem ieguldījumiem
289
578
867
1 734
9 972
7 092
20 532
Kopā uzņemtās finanšu saistības
170 573
792
1 187
4 131
54 925
7 092
238 700
Saistības par grantu izsniegšanu
1 992
-
-
-
-
-
1 992
Uzņemtās un iespējamās saistības ārpusbilancē kopā
488 903
792
1 492
6 122
109 965
156 956
764 230
1 Finanšu garantijas tiek uzrādītas “Līdz 1 mēnesim”, jo tās var pieprasīt izmaksāt pēc pieprasījuma, un Sabiedrībai jāpieņem lēmums par garantijas kompensācijas izmaksu viena mēneša laikā.
2 Ņemot vērā AIF “Altum kapitāla fonds” veiktos ieguldījumus uz 2024.gada 31.decembri 19.8 milj., eiro, kā arī plānotās iemaksas pārvaldīšanas atlīdzības segšanai 0.3 milj., eiro, pozīcija “Saistības par ieguldījumu AIF “Altum kapitāla fonds”” varētu samazināties par 28.8 milj., eiro.
3 Ņemot vērā, ka 2. un 3.paaudzes riska kapitāla fondos notiek ieguldījumu realizācija un sekojošā fondu likvidācija, pozīcija “Saistības par ieguldījumiem asociētos uzņēmumos” varētu samazināties par 0.9 milj., eiro.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
121
43 Uzņemtās un iespējamās saistības ārpusbilancē (turpinājums)
Apstiprinātie finansējumi riska kapitāla fondiem, tūkstošos eiro:
Kopējais finansējums
Apstiprinātais finansējums, kas nav ieguldīts fondā
Līguma periods
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
Riska kapitāla fondi, kas klasificēti kā asociētie uzņēmumi
Overkill Ventures Fund I
09.05.2026
3 200
3 200
665
575
Buildit Latvia Pre-Seed Fund
31.05.2026
4 160
4 160
552
585
Commercialization Reactor Pre-seed Fund
24.07.2026
4 160
4 160
460
466
INEC 1
29.11.2028
13 650
13 650
4 112
4 265
INEC 2
29.11.2028
5 850
5 850
2 165
2 211
Overkill Ventures Fund II
09.08.2026
1 800
1 800
204
234
Buildit Latvia Seed Fund
20.06.2026
2 200
2 200
442
485
Commercialization Reactor Seed Fund
22.08.2026
1 800
1 800
76
111
ZGI-4
14.08.2028
19 500
19 500
6 058
6 977
Likvidējamais Baltcap Latvia Venture Capital Fund
13.09.2024
20 000
20 000
19 850
-
Likvidējamais Imprimatur Capital Technology Venture Fund
10.06.2024
4 966
4 966
-
-
Likvidējamais Imprimatur Capital Seed Fund
11.06.2022
10 000
10 000
-
-
Likvidējamais ZGI-3
31.12.2024
11 800
11 800
-
-
FlyCap investment Fund
31.12.2025
15 000
15 000
-
757
FlyCap Mezzanine Fund II
28.08.2029
12 790
12 790
677
1 422
Expansion Capital fund
31.12.2024
15 000
15 000
-
132
AIF "Altum kapitāla fonds"
02.09.2027
48 910
48 910
29 033
29 096
Baltijas Inovāciju Fonds
01.01.2029
26 000
26 000
87
807
BIFI AIF KS
23.03.2035
18 600
-
14 881
-
Outlast Fund I AIF KS
18.06.2035
18 600
-
16 539
-
FlyCap Private Debt Fund III AIF KS
22.09.2035
24 800
-
24 691
-
Buildit 5G fund AIF KS
06.10.2035
18 600
-
18 491
-
Pārējie riska kapitāla fondi
Baltijas Inovāciju Fonds 2
12.07.2036
26 000
26 000
11 300
14 800
Trīs Jūru Iniciatīvas ieguldījumu fonds
27.02.2035
20 000
20 000
5 732
5 732
Finansējums kopā
266 786
266 786
156 015
68 655
44 Finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu pārējos visaptverošajos ienākumos pārvērtēšanas rezerve
visas summas ir tūkstošos eiro
31.12.2025.
31.12.2024.
Atlikums perioda sākumā
2 494
(278)
Peļņa / (zaudējumi) no patiesās vērtības izmaiņām
956
2 772
Norakstīta pārvērtēšanas rezerve dzēstajiem vērtspapīriem
(1 356)
-
Atlikums perioda beigās
2 094
2 494
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
122
45 Darījumi ar saistītām personām
Par saistītām personām tiek uzskatīti Sabiedrības akcionāri, Padomes un Valdes locekļi, viņu tuvi radinieki, kā arī viņu kontrolē esošās uzņēmējsabiedrības.
Saskaņā ar SGS Nr.24 “Informācijas atklāšana par saistītām personām”, par saistītām personām tiek uzskatīts
arī Sabiedrības vadošais personāls, kas tieši vai netieši ir pilnvarots un atbildīgs par Sabiedrības darbības plānošanu, vadīšanu un kontroli. Saskaņā ar Sabiedrības struktūrvienību vadītājiem piešķirtajām pilnvarām, piešķirtais pilnvarojums nedod tiesības vadīt Sabiedrības darbību, lemt par būtiskiem darījumiem, kas var ietekmēt Sabiedrības darbību un/vai radīt tiesiskas sekas.
Sabiedrībai ir bijuši vairāki darījumi ar citām valsts struktūrām. Nozīmīgākie no tiem ir saistīti ar finansējuma saņemšanu no Latvijas Investīciju un attīstības aģentūras, Latvijas Republikas Finanšu ministrijas, Latvijas Republikas Ekonomikas ministrijas, Latvijas Republikas Zemkopības ministrijas, Lauku atbalsta dienesta un Centrālās finanšu un līgumu aģentūras, kas līdzfinansē Sabiedrības attīstības programmas.
Prasības, saistības un ārpusbilances saistības pret saistītām personām, tūkstošos eiro:
Akcionāri
Asociētie uzņēmumi
Akcionāriem piederoši citi uzņēmumi
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
Ieguldījumi riska kapitāla fondos
-
-
56 146
55 835
-
-
Ieguldījumi AIF "Altum kapitāla fonds"
-
-
7 721
16 392
-
-
Saistības pret vispārējām valdībām
-
-
-
-
1 942
1 978
Atbalsta programmu finansējums
573 572
543 225
-
-
264 015
126 422
Ārpusbilances saistības pret riska kapitāla fondiem
-
-
90 099
19 227
-
-
Ārpusbilances saistības pret AIF "Altum kapitāla fonds"
-
-
29 034
29 096
-
-
Noslēgtie darījumi ar saistītām personām par valsts atbalsta finansējuma saņemšanu vai atmaksu, tūkstošos eiro:
Saņemtais valsts atbalsta finansējums
Atmaksātais valsts atbalsta finansējums
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
Akcionāri
Latvijas Republikas Finanšu ministrija
65 960
44 794
(20 684)
(16 735)
Latvijas Republikas Zemkopības ministrija
88
18
(3)
-
Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija
124 683
166 871
-
-
Asociētie uzņēmumi
Riska kapitāla fondi
10 705
9 665
(17 808)
(7 653)
Akcionāriem piederoši citi uzņēmumi
Lauku atbalsta dienests
6 800
11 902
(338)
-
Centrālā finanšu un līgumu aģentūra
146 161
36 475
-
(2 008)
Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrija
2 925
2 925
-
-
Latvijas Republikas Kultūras ministrija
-
-
-
(132)
Latvijas Republikas Aizsardzības ministrija
581
581
-
-
Latvijas Republikas Labklājības ministrija
2 301
846
(350)
-
Sabiedrības Padomes, Revīzijas Komitejas un Valdes locekļu atalgojums 2025.gadā bija 762 tūkst. eiro (2024.gadā: 889 tūkst. eiro), t.sk. sociālais nodoklis.
01.01.2025.-31.12.2025.
01.01.2024.-31.12.2024.
Padomes un Valdes atalgojums
617
720
Padomes atalgojums
90
92
Valdes atalgojums
485
580
Revīzijas komitejas atalgojums
42
48
Sociālās apdrošināšanas iemaksas
145
169
Kopā
762
889
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
123
46 Aktīvu un saistību patiesās vērtības
Zemāk uzrādītas visu finanšu aktīvu un finanšu saistību patiesās vērtības un to atšķirība no uzskaites vērtībām un pēc, hierarhijas līmeņiem, tūkstošos eiro:
Kopā bilances vērtība
Kopā patiesā vērība t.sk.,
2.līmenis
3. līmenis
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
Aktīvi, kuri novērtēti patiesā vērtībā:
Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu pārējos ienākumos - ieguldījumu vērtspapīri
130 859
183 572
130 859
183 572
130 859
183 572
-
-
Pārējie ieguldījumi
63 867
72 227
63 867
72 227
-
-
63 867
72 227
Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos
34 228
29 043
34 228
29 043
-
-
34 228
29 043
Ieguldījumu īpašumi
120 819
92 976
120 819
92 976
-
-
120 819
92 976
Aizdevumi ar kapitāla atlaidi
79 277
24 971
79 277
24 971
-
-
79 277
24 971
Aktīvi, kuru patiesā vērtība ir norādīta:
Prasības pret citām kredītiestādēm un Valsts kasi
839 708
627 769
839 084
627 168
839 084
627 168
-
-
Amortizētā vērtībā novērtētie finanšu aktīvi:
Aizdevumi
438 864
412 249
402 489
377 187
-
-
402 489
377 187
Finanšu aktīvi
2 708
2 937
2 708
2 937
-
-
2 708
2 937
Kopā aktīvi
1 710 330
1 445 744
1 673 331
1 410 081
969 943
810 740
703 388
599 341
Saistības, kuras novērtētas patiesā vērtībā:
Atbalsta programmu finansējums
839 469
664 256
839 469
664 256
-
-
839 469
664 256
Saistības, kuru patiesā vērtība ir norādīta:
Saistības pret kredītiestādēm
23 225
40 366
23 225
40 366
-
-
23 225
40 366
Saistības pret vispārējām valdībām
262 894
207 634
245 111
196 654
-
-
245 111
196 654
Finanšu garantiju līgumu saistības
53 620
49 262
53 620
49 262
-
-
53 620
49 262
Amortizētā vērtībā novērtētās finanšu saistības - emitētie parāda vērtspapīri
91 404
65 491
89 718
63 139
-
-
89 718
63 139
Kopā saistības
1 270 612
1 027 009
1 251 143
1 013 677
-
-
1 251 143
1 013 677
Ārpusbilances saistības, kuru patiesā vērtība ir norādīta:
Galvojumi un garantijas
627 944
523 538
627 944
523 538
-
-
627 944
523 538
Kopā ārpusbilances saistības
627 944
523 538
627 944
523 538
-
-
627 944
523 538
Aizdevumi ar kapitāla atlaidi
Aizdevumu ar kapitāla atlaidi patiesā vērtība tiek noteikta atsevišķi a) nākotnē iespējamai kapitāla atlaidei un b) aizdevuma daļai, kurai kapitāla atlaide netiks piemērota. Patiesā vērtība tiek noteikta pamatojoties uz diskontētās naudas plūsmas metodi, kurā izmantoti galvenokārt aktīvā tirgū nenovērojami dati, kas balstās uz Sabiedrības pieņēmumiem un aplēsēm un kas tiek regulāri pārskatītas un koriģētas, balstoties uz aktuālāko pieejamo informāciju.
Kapitāla atlaides maksimālais apmērs tiek noteikts piešķirot aizdevumu, bet faktiskais kapitāla atlaides apmērs būs atkarīgs no finansētā projekta snieguma pēcuzraudzības posmā, ņemot vērā projekta noteikto mērķu izpildes pakāpi, tāpēc patiesās vērtības aprēķinā tiek novērtēts sagaidāmais kapitāla atlaides apmērs balstoties uz pieņēmumiem par kapitāla atlaides piemērošanas laiku un piemērošanas varbūtību, paredzot iespējamību, ka ne visi aizņēmēji sasniegs noteiktos projekta mērķus, lai pretendētu uz kapitāla atlaides saņemšanu. Kapitāla atlaides piemērošanas varbūtība tiek noteikta novērtējot katra nozīmīga finansētā projekta noteikto mērķu iespējamo izpildi vai izmantojot vēsturiskos datus par kapitāla atlaides piemēroto apmēru. Zaudējumi no nākotnē iespējamās kapitāla atlaides komponentes patiesās vērtības samazinājuma tiek atspoguļoti peļņas vai zaudējumu aprēķinā.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
124
46 Aktīvu un saistību patiesās vērtības (turpinājums)
Aizdevumi ar kapitāla atlaidi (turpinājums)
Patiesās vērtības novērtējums aizdevuma daļai, kurai kapitāla atlaide netiks piemērota, balstās uz pieņēmumiem par aizdevuma sagaidāmo nākotnes naudas plūsmu līdz aizdevuma atmaksas beigu termiņam. Naudas plūsmā tiek iekļautas pamatsummas sagaidāmās atmaksas, kapitāla atlaides piemērošanas datumā samazinot to par sagaidāmo kapitāla atlaidi, kā arī procentu maksājumi un saistītās izmaksas (piemēram, piemērojamās administratīvās izmaksas). Lai noteiktu nākotnes naudas plūsmas patieso vērtību, naudas plūsma tiek samazināta par sagaidāmiem zaudējumiem aizņēmēja saistību neizpildes gadījumā, piemērojot saistību neizpildes varbūtības (PD) un zaudējumu saistību neizpildes gadījumā (LGD) rādītājus, un diskontēta ar konkrētā aizdevuma procentu likmi.
Aizdevumu ar kapitāla atlaidi patiesā vērtība, izmantojot diskontētās naudas plūsmas metodi, 2025.gada 31.decembrī ir 79,277 tūkst. eiro (2024.gada 31.decembrī: 24,971 tūkst. eiro).
Uz 2025.gada 31.decembri Sabiedrība ir veikusi aizdevumu ar kapitāla atlaidi patiesās vērtības jutīguma analīzi attiecībā uz izmaiņām visvairāk ietekmētajos datos, tūkstošos eiro:
Patiesā vērtība
EURIBOR procentu likme
Kapitāla atlaides varbūtība
Palielinājums par 1 pp
Samazinājums par 1 pp
Palielinājums par 1 pp
Samazinājums par 1 pp
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
31.12.2025.
31.12.2024.
Aizdevuma komponente
79 277
24 971
692
318
(692)
(318)
(1 012)
(439)
1 141
521
Kopā
79 277
24 971
692
318
(692)
(318)
(1 012)
(439)
1 141
521
Vadības aplēšu jutīgums pret sagaidāmajiem kredītriska zaudējumiem, kas izriet no makroekonomisko pieņēmumu (IKP un nekustamā īpašuma cenu izmaiņu) svārstībām, nerada būtisku ietekmi uz aizdevumu komponentes patieso vērtību.
Aktīvi
Vērtspapīru patiesā vērtība tiek aplēsta, ja iespējams, pamatojoties uz kotētām tirgus cenām. Pārējiem vērtspapīriem patiesās vērtības noteikšanai vadība veikusi diskontētās naudas plūsmas analīzi, naudas plūsmas prognozēšanā izmantojot pieņēmumus un uz novērtēšanas brīdi pieejamo aktuālāko tirgus informāciju. Aizdevumu, kuru likmes ir fiksētas fiksētos termiņos, patiesās vērtības noteikšanai vadība veikusi diskontētās naudas plūsmas analīzi, savukārt aizdevumiem, kuru pamata procentu likmes piesaistītas mainīgajām tirgus procentu likmēm, Sabiedrība ir pieņēmusi, ka šādu aizdevumu uzskaites vērtība atbilst to patiesajai vērtībai.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
125
46 Aktīvu un saistību patiesās vērtības (turpinājums)
Saistības
Amortizētajās izmaksās uzskaitīto finanšu saistību, piemēram, saistību pret kredītiestādēm, patiesā vērtība aplēsta, izmantojot diskontētās naudas plūsmas metodi, kurā izmantotas gada beigās līdzīgiem produktiem piemērotas procentu likmes. Finanšu saistību (piemēram, saistības pret kredītiestādēm), kas dzēšamas uz pieprasījumu vai kurām piemērota mainīga procentu likme, patiesā vērtība aptuveni atbilst to uzskaites vērtībai.
Finanšu aktīvu un saistību patiesās vērtības hierarhija
Sabiedrība klasificē patiesās vērtības novērtējumus, izmantojot patiesās vērtības hierarhiju, kas atspoguļo novērtēšanā izmantoto datu nozīmīgumu. Sabiedrības patiesās vērtības hierarhijai ir 3 līmeņi:
pirmajā līmenī iekļauj biržā kotētos finanšu instrumentus, kam pastāv aktīvs tirgus, ja to patiesās vērtības noteikšanā Sabiedrība izmanto nekoriģētas kotētās tirgus cenas, kuras iegūtas no biržas vai uzticamām informācijas sistēmām;
otrajā līmenī iekļauj Prasības pret citām kredītiestādēm un Valsts kasi, kā arī ārpus biržas tirgotos finanšu instrumentus un finanšu instrumentus, kuriem nav aktīvā tirgus vai aktīvais tirgus tiek zaudēts, un kuru patiesās vērtības noteikšanā būtisku daļu sastāda tirgū novērojami dati (piem., līdzīgu instrumentu, etalona finanšu instrumentu, kredītriska apdrošināšanas darījumu likmes u.c.);
trešajā līmenī iekļauj finanšu instrumentus, kuru patiesās vērtības novērtēšanā izmantoti tirgū novērojami dati, kuriem jāveic nozīmīga korekcija, pamatojot to ar tirgū nenovērojamiem datiem, un finanšu instrumentus, kuru patiesās vērtības novērtēšanā būtisku daļu sastāda aktīvā tirgū nenovērojami dati, kas balstās uz Sabiedrības pieņēmumiem un aplēsēm, kas ticami ļauj novērtēt finanšu instrumenta vērtību.
Ieguldījumu vērtspapīri
Ieguldījumu vērtspapīri tiek novērtēti, pārvērtējot attiecīgo vērtspapīru nominālvērtību pēc tā tirgus cenas bez uzkrātā kupona. Tirgus cenas noteikšanai izmanto attiecīgā vērtspapīra vidējo tirgus cenu no piedāvājuma cenu kotācijām, kas saņemtas no 3 bankām, ar kurām Sabiedrībai noslēgts norēķinu pakalpojumu līgums.
Ieguldījumu vērtspapīri tiek novērtēti, pamatojoties uz kotētajām cenām vai vērtēšanas metodēm, kurās izmantoti gan tirgū novērojami, gan nenovērojami dati, kā arī šo abu datu kombinācija. Lielākā daļa ieguldījumu vērtspapīru, kas uzskaitīti patiesajā vērtībā, ir Latvijas valsts parāda vērtspapīri, kuriem ir kotētas cenas, taču kuri netiek tirgoti aktīvā tirgū. Vadība ir aplēsusi, ka var pamatoti pieņemt, ka kotētā cena atbilst šo vērtspapīru patiesajai vērtībai, atsaucoties uz līdzīga riska ieguldījumu ienesīgumu.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Finanšu pārskata pielikumi
126
46 Aktīvu un saistību patiesās vērtības (turpinājums)
Ieguldījumi riska kapitāla fondos
Sabiedrība ir veikusi kapitāla ieguldījumus riska kapitāla fondos.
Lai novērtētu ieguldījumus riska kapitāla fondos, izņemot ieguldījumus BIF, BIF2, Trīs Jūru Iniciatīvas ieguldījumu fondā un AIF “Altum Kapitāla fonds”, Sabiedrības līmenī tiek izmantota pašu kapitāla metode. Ieguldījumi BIF, BIF2, Trīs Jūru Iniciatīvas ieguldījumu fondā un AIF “Altum Kapitāla fonds” tiek vērtēti pēc patiesās vērtības ar pārvērtēšanu peļņas vai zaudējumu pārskatā.
Ieguldījumu īpašumi
Sabiedrības ieguldījumu īpašumu patiesā vērtība tiek noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu vērtētāju novērtējumiem, kuriem ir atzīta un atbilstoša profesionālā kvalifikācija un kuriem nesen ir bijusi pieredze novērtēšanā līdzīgās vietās un līdzīgā nekustamā īpašuma kategorijā. Ieguldījumu īpašumu novērtēšana notiek pēc patiesās vērtības, izmantojot vienu vai vairākas no šīm trim metodēm: a) salīdzinošo darījumu metode, b) naudas plūsmas un ienākumu kapitalizācijas metode un c) izmaksu metode. Novērtējuma metode tiek izvēlēta atbilstoši objekta raksturam un iegādes mērķim.
Atbalsta programmu finansējums
Atbalsta programmu finansējums ir saistības, kas tiek izmantotas atbalsta programmu likviditātes nodrošināšanai un sagaidāmo kredītzaudējumu segšanai, kā arī atbalsta programmu vadības izmaksu kompensēšanai. Atbalsta programmu sagaidāmie kredītzaudējumi visā programmu darbības laikā tiek segti no Riska seguma rezerves, kas ir daļa no atbalsta programmu finansējuma. Sabiedrība atbalsta programmu finansējuma patieso vērtību nosaka reizi gadā, izmantojot diskontētās naudas plūsmas metodi. Diskontētās naudas plūsmas metodi izmanto, lai noteiktu aplēsto sagaidāmo kredītzaudējumu pašreizējo vērtību nākamajos trīs gados pēc pārskata perioda beigām tajās atbalsta programmās, kurās Sabiedrība ir principiālis un tiek izsniegti jauni apjomi. Sabiedrība izmanto iekšējo informāciju, lai aplēstu sagaidāmos kredītzaudējumus, kas naudas plūsmās tiek ietverti apmērā, kas nepārsniedz Riska seguma rezerves apjomu pārskata perioda beigās. Savukārt aprēķinos izmantotā diskonta likme atspoguļo Sabiedrības pašreizējo, finanšu tirgus aizņēmuma likmi pārskata perioda beigās. Diskonta likme ir nenovērojams lielums, tāpēc Sabiedrība veica tās jutīguma analīzi. Diskonta likme ir nenovērojams lielums, tāpēc Sabiedrība veica tās jutīguma analīzi. Ja diskonta likme būtu par 1,0% augstāka/zemāka, kamēr visi pārējie mainīgie lielumi būtu nemainīgi, atbalsta programmu finansējuma uzskaites vērtība attiecīgi (samazinātos)/pieaugtu par (246) / 254 tūkst. eiro.
47 Notikumi pēc bilances datuma
Laika periodā kopš finanšu pārskata pēdējās dienas līdz šī pārskata parakstīšanai nav bijuši citi notikumi, kas būtiski ietekmētu Sabiedrības finansiālo stāvokli.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
127
1
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
128
2
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
129
3
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
130
4
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
131
5
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
132
6
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
133
7
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
134
8
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
135
9
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
136
GALVENIE FINANŠU UN DARBĪBAS RĀDĪTĀJI
Balstīts uz attiecīgā pārskata perioda finanšu pārskatu datiem
2025.gada
12 mēneši
2025.gada
9 mēneši
2025.gada
6 mēneši
Galvenie finanšu dati
Neto procentu ieņēmumi (EUR, tūkst.)
20 026
14 937
9 787
Peļņa no pamatdarbības (EUR, tūkst.)
32 082
25 841
8 813
Peļņa pārskata periodā (EUR, tūkst.)
32 082
25 841
8 813
Izdevumu un ieņēmumu attiecība (IIA)
18.8%
21.6%
39.4%
Darbinieku skaits
258
257
256
Kopā aktīvi (EUR, tūkst.)
1 730 046
1 722 138
1 703 185
Finanšu parādsaistības
927 091
950 175
975 102
Kapitāls bez pārvērtēšanas rezerves (KBPR) / Kopējie pārvaldītie aktīvi (KPA) 1
19.4%
19.4%
19.1%
Kapitāls un rezerves (EUR, tūkst.)
445 737
439 368
423 256
Vidējā kapitāla atdeve (ROE)
7.4%
4.5%
4.2%
Riska segums, kopā: (EUR, tūkst.)
374 448
349 366
327 361
Riska seguma rezerve
342 557
317 495
287 118
Riska seguma rezerve, kas izmantota uzkrājumiem
(52 656)
(53 061)
(49 547)
Portfeļa zaudējumu rezerve (speciālais rezerves kapitāls)
85 117
84 922
89 922
Portfeļa zaudējumu rezerve, kas tiks izmantota uzkrājumu segšanai pie gada pārskata apstiprināšanas
(570)
10
(132)
Likviditātes rādītājs 180 dienām 3
321%
386%
387%
Pamatdarbības neto naudas plūsma (EUR, tūkst.)
144 066
149 226
152 778
Neto naudas plūsma finansēšanas darbības rezultātā (EUR, tūkst.)
3 000
2 805
2 805
Neto naudas plūsma ieguldīšanas darbības rezultātā (EUR, tūkst.)
76 079
114 585
127 363
Atbalsta instrumenti kopā (bruto vērtībā EUR, tūkst.), no tiem
1 501 490
1 432 714
1 357 347
Granti
4 294
4 600
4 451
Finanšu instrumenti bruto vērtībā (EUR, tūkst.) 4
Aizdevumi (bez reversās nomas darījumiem)
621 218
580 795
535 947
Garantijas
627 944
603 656
570 559
Riska kapitāla fondi
90 210
89 789
93 894
Latvijas Zemes fonds, t.sk.
157 824
153 874
152 496
- reversās nomas darījumi
37 005
44 526
44 140
- ieguldījumu īpašumi
120 819
109 348
108 356
Kopā
1 497 196
1 428 114
1 352 896
Līgumu skaits
42 414
42 046
40 841
Jaunu darījumu apjomi (EUR, tūkst.) (pa finanšu instrumentiem) 4
Aizdevumi (bez reversās nomas darījumiem)
292 079
202 612
128 237
Garantijas
199 628
153 222
94 662
Riska kapitāla fondi
13 910
11 894
6 449
Latvijas Zemes fonds, t.sk.
28 668
24 684
21 874
- reversās nomas darījumi
9 823
8 152
6 590
- ieguldījumu īpašumi
18 845
16 532
15 284
Kopā
534 285
392 412
251 222
Līgumu skaits
8 387
6 409
4 099
Kopējais ieguldījums tautsaimniecībā, ieskaitot finansējuma saņēmēju līdzdalību, pēc izsniegtajiem apjomiem pārskata periodā (EUR, tūkst.)
1 405 422
978 319 4
978 319 4
Piesaistītā privātā finansējuma sviras koeficients
158%
133%
126%
Valsts atbalsta programmu apjoms uz 1 darbinieku (EUR, tūkst.)
5 803
5 557
5 047
Moody's Ratings piešķirtais ilgtermiņa kredītreitings
Baa1
Baa1
Baa1
1 KPA ņemot vērā ārpusbilancē uzskaitīto garantiju apjomu.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
137
Citi pielikumi gada pārskatam (turpinājums)
GALVENIE FINANŠU UN DARBĪBAS RĀDĪTĀJI (turpinājums)
2 Likviditātes rādītāja aprēķinā ņemta vērā līdzšinējā pieredze un vadības aplēse par sagaidāmajiem garantiju pieprasījumu apmēriem un termiņiem.
3 Ņemot vērā apjoma būtiskumu, darbības apjomos tiek uzrādīts arī Latvijas Zemes fonda portfelis, kurš sastāv no reversās nomas darījumiem un ieguldījumu īpašumiem. Tā kā reversās nomas darījumi šajā tabulā tiek uzrādīti Latvijas Zemes fonda portfelī i, aizdevumu apjoms šajā tabulā tiek samazināts par reversās nomas darījumu apjomu, savukārt citur pārskatā, ievērojot uzskaites principus un atbilstību SFPS, tie tiek uzskaitīti pie aizdevumiem.
4 Dati uz 2024.gada 31.decembri, ņemot vērā, ka rādītājs “Kopējais ieguldījums tautsaimniecībā, ieskaitot finansējuma saņēmēju līdzdalību, pēc izsniegtajiem apjomiem pārskata periodā (EUR, tūkst.)” tiek novērtēts reizi gadā uz pārskata gada beigām.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
138
Citi pielikumi gada pārskatam (turpinājums)
GALVENIE FINANŠU UN DARBĪBAS RĀDĪTĀJI (turpinājums)
Balstīts uz attiecīgo gadu revidēto finanšu pārskatu datiem
2025
2024
2023
2022
2021
2020
Galvenie finanšu dati
Neto procentu ieņēmumi (EUR, tūkst.)
20 026
23 026
17 765
16 974
16 717
14 572
Peļņa no pamatdarbības
32 082
28 663
17 810
11 484
13 829
5 539
Peļņa pārskata periodā (EUR, tūkst.)
32 082
28 663
17 810
11 484
13 829
5 539
Izdevumu un ieņēmumu attiecība (IIA)
18.8%
23.32%
26.34%
38.26%
39.46%
47.51%
Darbinieku skaits
258
254
255
234
226
211
Kopā aktīvi (EUR, tūkst.)
1 730 046
1 455 350
1 316 086
1 099 588
976 204
850 704
Finanšu parādsaistības
927 091
755 011
599 305
458 382
360 909
342 490
Kapitāls bez pārvērtēšanas rezerves (KBPR) / Kopējie pārvaldītie aktīvi (KPA) 1
19.4%
21.6%
23.4%
27.01%
33.82%
33.56%
Kapitāls un rezerves (EUR, tūkst.)
445 737
416 055
389 353
395 983
440 736
382 594
Vidējā kapitāla atdeve (ROE)
7.4%
7.1%
4.5%
2.7%
3.4%
1.8%
Riska segums, kopā: (EUR, tūkst.)
374 448
309 853
281 355 2
297 218
285 954
180 205
Riska seguma rezerve
342 557
269 321
226 793 2
230 524
159 196
112 567
Riska seguma rezerve, kas izmantota uzkrājumiem
(52 656)
(46 585)
(42 078)
(38 039)
(29 496)
(28 197)
Portfeļa zaudējumu rezerve (speciālais rezerves kapitāls)
85 117
85 736
96 587
109 979
159 700
102 264
Portfeļa zaudējumu rezerve, kas tiks izmantota uzkrājumu segšanai pie gada pārskata apstiprināšanas
(570)
1 381
53
(5 246)
(3 446)
(6 429)
Likviditātes rādītājs 180 dienām 3
321%
342%
430%
366%
518%
464%
Pamatdarbības neto naudas plūsma (EUR, tūkst.)
144 066
135 234
138 724 4
89 535
49 555
21 966
Neto naudas plūsma finansēšanas darbības rezultātā (EUR, tūkst.)
3 000
4 579
9 009
3 525
43 768
165 800
Neto naudas plūsma ieguldīšanas darbības rezultātā (EUR, tūkst.)
76 079
(249 994)
(121 467)4
(8 437)
4 553
(4 016)
Atbalsta instrumenti kopā (bruto vērtībā EUR, tūkst.), no tiem
1 501 490
1 234 002 6
1 101 797
1 064 821
979 130
872 302
Granti
4 294
3 159
68 132
58 280
45 397
31 107
Finanšu instrumenti bruto vērtībā (EUR, tūkst.)
Aizdevumi (bez reversās nomas darījumiem)
621 218
474 193 5
359 246
311 844
315 674
302 481
Garantijas
627 944
523 538
480 025
481 013
414 978
359 605
Riska kapitāla fondi
90 210
97 999
97 456
90 277
85 973
73 165
Latvijas Zemes fonds, t.sk. 7
157 824
135 113
96 938
80 542
79 163
68 258
- reversās nomas darījumi
37 005
42 137
28 692
27 089
32 999
31 500
- ieguldījumu īpašumi
120 819
92 976
68 246
53 453
46 164
36 758
Kopā
1 497 196
1 230 843 6
1 033 665
963 676
895 788
803 509
Līgumu skaits
42 414
38 730
35 260
33 976
30 978
26 578
Jaunu darījumu apjomi (EUR, tūkst.) (pa finanšu instrumentiem)
Aizdevumi (bez reversās nomas darījumiem)
292 079
221 741
141 993
95 820
100 966
138 238
Garantijas
199 628
142 902
99 440
153 067
126 997
137 425
Riska kapitāla fondi
13 910
15 745
23 920
18 526
29 158
14 014
Latvijas Zemes fonds, t.sk. 7
28 668
40 506
17 676
7 414
10 595
28 191
- reversās nomas darījumi
9 823
19 692
7 916
3 105
3 254
16 796
- ieguldījumu īpašumi
18 845
20 814
9 760
4 309
7 341
11 395
Kopā
534 285
420 894
283 029
274 827
267 716
317 868
Līgumu skaits
8 387
6 710
4 846
6 539
6 579
6 147
Kopējais ieguldījums tautsaimniecībā, ieskaitot finansējuma saņēmēju līdzdalību, pēc izsniegtajiem apjomiem pārskata periodā (EUR, tūkst.)
1 405 422
978 319
946 008
765 577
791 646
696 306
Piesaistītā privātā finansējuma sviras koeficients
158%
129%
229%
123%
177%
114%
Valsts atbalsta programmu apjoms uz 1 darbinieku (EUR, tūkst.)
5 803
4 625
4 054
4 118
3 964
3 808
Moody's Ratings piešķirtais ilgtermiņa kredītreitings
Baa1
Baa1
Baa1
Baa1
Baa1
Baa1
1 KPA ņemot vērā ārpusbilancē uzskaitīto garantiju apjomu.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
139
Citi pielikumi gada pārskatam (turpinājums)
GALVENIE FINANŠU UN DARBĪBAS RĀDĪTĀJI (turpinājums)
2 No 2024.gada 3.ceturkšņa Riska seguma rezerve neietver iespējamo kapitāla atlaižu komponenti, kas iekļauta publiskajā finansējumā kopš 2023.gada. Tādējādi 1) pārrēķinā Riska seguma rezerve, piemērojot jauno pieeju, salīdzinošie rādītāji 2023.gada 31.decembrī ir 226,793 tūkst. (iepriekš: 315,649 tūkst. eiro), un 2) Kopējais riska segums, piemērojot jauno pieeju 2023.gada 31.decembrī ir 281,355 tūkst. eiro (iepriekš: 370,211 tūkst. eiro).
3 Likviditātes rādītāja aprēķinā ņemta vērā līdzšinējā pieredze un vadības aplēse par sagaidāmajiem garantiju pieprasījumu apmēriem un termiņiem.
4 Ar 2024.gada 2.ceturksni precizēta klasifikācija Naudas plūsmas pārskatā, termiņnoguldījumu palielinājumu iekļaujot pozīcijā Naudas plūsmu ieguldīšanas darbības rezultātā (iepriekš: Naudas plūsmas pamatdarbības rezultātā). Tādējādi Pamatdarbības neto naudas plūsma, piemērojot jauno pieeju, salīdzinošiem rādītājiem 2023.gadā jābūt 138,724 tūkst. eiro (iepriekš: 35,724 tūkst. eiro), savukārt Neto naudas plūsma ieguldīšanas darbības rezultātā, piemērojot jauno pieeju, 2023.gadā jābūt (121,467) tūkst. eiro (iepriekš: (18,467) tūkst. eiro).
5 Bruto aizdevumu portfelis vienmēr atspoguļots, ievērojot bruto aizdevumu portfeļa definīciju. 2024.gada 31.decembrī apspoguļotais KPI norādīts, ņemot vērā patiesās vērtības ietekmi uz nākotnē iespējamās KA komponenti - aizdevumiem ar kapitāla atlaidi, taču šim samazinājumam nebūtu jābūt, ievērojot bruto definīciju, tādējādi šis rādītājs ir 474,193 tūkst. eiro (iepriekš: 418,079 tūkst. eiro).
6 Ņemot vērā atsauci Nr.5, Finanšu instrumenti bruto vērtībā kopā 2024.gada 31.decembrī jābūt 1,230,843 tūkst eiro (iepriekš: 1,174,729 tūkst. eiro), Atbalsta instrumenti kopā (bruto vērtībā) 2024.gada 31.decembrī jābūt 1,234,002 tūkst eiro (iepriekš: 1,177,888 tūkst. eiro).
7 Ņemot vērā apjoma būtiskumu, darbības apjomos tiek uzrādīts arī Latvijas Zemes fonda portfelis, kurš sastāv no reversās nomas darījumiem un ieguldījumu īpašumiem. Tā kā reversās nomas darījumi šajā tabulā tiek uzrādīti Latvijas Zemes fonda portfelī i, aizdevumu apjoms šajā tabulā tiek samazināts par reversās nomas darījumu apjomu, savukārt citur pārskatā, ievērojot uzskaites principus un atbilstību SFPS, tie tiek uzskaitīti pie aizdevumiem.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
140
Citi pielikumi gada pārskatam (turpinājums)
RĀDĪTĀJU DEFINĪCIJAS
Neto procentu ieņēmumi
“Neto procentu ieņēmumi” ir vienādi ar Visaptverošo ienākumu pārskata posteni “Neto procentu ieņēmumi”. Līdz 2018.gadam šajā pozīcija tika ietverti šādi Visaptverošo ienākumu pārskata posteņi: “Neto procentu ieņēmumi” un “Neto komisijas ieņēmumi”. 2019.gadā atbilstoši industrijas praksei komisijas naudas ieņēmumi, kas saistīti ar kreditēšanu, tiek uzskaitīti postenī “Neto procentu ieņēmumi”. Attiecīgi komisijas naudas ieņēmumi, kas nav saistīti ar kreditēšanu, tiek uzskaitīti postenī “Citi ieņēmumi” un attiecīgi netiek ietverti šī rādītāja aprēķinā. Līdz ar to postenis “Neto komisijas ieņēmumi” vairs netiek attiecināts uz Visaptverošo ienākumu pārskatu un rādītāji ir atbilstoši koriģēti. Altum šo rādītāju izmanto kā būtiskāko pelnītspējas rādītāju, novērtējot Altum neto ieņēmumu apjomu, ko ģenerē Finanšu instrumentu portfelis, un kas atspoguļots Visaptverošo ienākumu pārskatā. Altum vadība neto ieņēmumu apjoma faktisko izpildi ik ceturksni novērtē pret Altum budžetā apstiprināto apjomu.
Peļņa no pamatdarbības
“Peļņa no pamatdarbības” tiek aprēķināta, atskaitot “Pamatdarbības izdevumus” no “Pamatdarbības ienākumiem pirms pamatdarbības izdevumiem”, kas atspoguļoti Visaptverošo ienākumu pārskatā. “Pamatdarbības izdevumi” tiek aprēķināti kā “Personāla izmaksu”, “Administratīvo izmaksu”, “Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu nolietojuma” un “Sagaidāmo kredītzaudējumu, neto”, kas atspoguļots Visaptverošo ienākumu pārskatā, kopsumma.
Izdevumu un ieņēmumu attiecība (IIA)
“Izdevumu un ieņēmumu attiecība” (IIA) tiek aprēķināta “Personāla izmaksu”, “Administratīvo izdevumu” un “Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu nolietojuma” kopsummu dalot ar “Pamatdarbības ienākumiem pirms pamatdarbības izdevumiem”, kas atspoguļoti Visaptverošo ienākumu pārskatā. Altum IIA rādītāju izmanto, lai novērtētu Altum operacionālās darbības efektivitāti. Šis ir viens no darbības efektivitātes novērtēšanas rādītājiem, kuru Altum vadība ik ceturksni vērtē vadības atskaitēs, lai novērtētu dažādu aktivitāšu darbības rezultātus un efektivitāti uzlabojošo pasākumu rezultātus.
Finanšu parādsaistības
“Finanšu parādsaistības” tiek aprēķinātas kā “Saistības pret kredītiestādēm”, “Saistības pret vispārējām valdībām”, “Amortizētā vērtībā novērtētās finanšu saistības – emitētie parāda vērtspapīri” un “Atbalsta programmu finansējums”, kas atspoguļoti Finanšu stāvokļa pārskatā, kopsumma, no kuras atņemta starpība starp “Riska seguma rezervi” un “Riska seguma rezervi, kas izmantota uzkrājumiem”.
“Riska seguma rezerve” ir atspoguļota Altum finanšu pārskatu pielikumā “Atbalsta programmu finansējums”. “Riska seguma rezerve, kas izmantota uzkrājumiem” ir “Riska seguma rezerves” apjoms, kas alocēts un izmantots uzkrājumiem sagaidāmiem kredītzaudējumiem, un tā attiecīgi atspoguļota Altum finanšu pārskatu pielikumā “Atbalsta programmu finansējums”.
Kapitāls bez pārvērtēšanas rezerves (KBPR)/Kopējie pārvaldītie aktīvi (KPA)
“Kapitāls bez pārvērtēšanas rezerves” (KBPR) tiek aprēķināts no “Kopā kapitāls” atskaitot “Finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu pārējos ienākumos pārvērtēšanas rezervi”.
“Kopējie pārvaldītie aktīvi” (KPA) iekļauj Altum kopējos aktīvus, pieskaitot ārpusbilancē uzskaitīto garantiju apjomu, ņemot vērā uzkrājumus garantijām, no kura atņemti “Nākamo periodu izdevumi”, “Uzkrātie ieņēmumi”, “Pamatlīdzekļi”, “Nemateriālie aktīvi” un “Pārējie aktīvi”.
Abu rādītāju (KBPR, KPA) aprēķinā izmantotie posteņi atspoguļoti Altum finanšu pārskatos: Pārskatā par finanšu stāvokli un Kapitāla un rezervju izmaiņu pārskatā, pielikumos – Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības un Uzkrājumi. Altum rādītāju “KBPR/KPA” izmanto, lai novērtētu Altum kapitāla pietiekamību un lai novērtētu ieguldītā kapitāla īpatsvaru kopējos pārvaldāmajos aktīvos, pieskaitot ārpusbilancē uzskaitīto garantiju portfeli. Altum Aktīvu, pasīvu un riska vadības komiteja ik ceturksni vērtē šī rādītāja lielumu.
Vidējā kapitāla atdeve (ROE)
“Vidējā kapitāla atdeve” (ROE) tiek aprēķināta, attiecīgā perioda “Peļņa pārskata periodā”, pārvērsta gada izteiksmē, dalot ar vidējo “Kapitāls un rezerves” apjomu perioda sākumā un beigās.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
141
Citi pielikumi gada pārskatam (turpinājums)
RĀDĪTĀJU DEFINĪCIJAS (turpinājums)
Riska segums, kopā
“Riska segums, kopā” ir tīrais finansējums, kas pieejams Altum īstenoto atbalsta programmu sagaidāmo kredītzaudējumu segumam. “Riska segums, kopā” ir “Riska seguma rezerves” un “Portfeļa zaudējumu rezerves (speciālais rezerves kapitāls)” kopsumma, no kuras atskaitīta “Riska seguma rezerve, kas izmantota uzkrājumiem” un “Portfeļa zaudējumu rezerve, kas tiks izmantota uzkrājumu segšanai pie gada pārskata apstiprināšanas”. Sagaidāmie kredītzaudējumi tiek aplēsti pirms attiecīgās atbalsta programmas ieviešanas un daļa no publiskā finansējuma, kas tiek saņemta attiecīgās atbalsta programmas ietvaros sagaidāmo kredītzaudējumu segumam, tiek novirzīta vai nu “Portfeļa zaudējumu rezervē”, kas ir Altum speciālais rezerves kapitāls, vai uzskaitīta atsevišķi kā uzkrājumi riska segumam “Riska seguma rezervē” saistībās. “Portfeļa zaudējumu rezerve (speciālais rezerves kapitāls)” ir atspoguļots Altum finanšu pārskatu pielikumā “Rezerves”, savukārt “Riska seguma rezerve” ir atspoguļota Altum finanšu pārskatu pielikumā “Atbalsta programmu finansējums”. “Riska seguma rezerve, kas izmantota uzkrājumiem” ir “Riska seguma rezerves” apjoms, kas alocēts un izmantots uzkrājumiem sagaidāmiem kredītzaudējumiem, un tā attiecīgi atspoguļota Altum finanšu pārskatu pielikumā “Atbalsta programmu finansējums”. “Portfeļa zaudējumu rezerve, kas tiks izmantota uzkrājumu segšanai pie gada pārskata apstiprināšanas” ir atspoguļota Altum finanšu pārskatu pielikumā “Rezerves”.
“Riska segums, kopā” ir pamatrādītājs, novērtējot riska segumu Altum īstenotajās atbalsta programmās, kā arī vērtējot Altum ilgtermiņa finanšu stabilitāti.
Likviditātes rādītājs 180 dienām
“Likviditātes rādītājs 180 dienām” tiek aprēķināts, “Prasību pret citām kredītiestādēm un Valsts kasi” ar termiņu līdz 1 mēnesim un “Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar pārvērtēšanu visaptverošos ienākumos - ieguldījumu vērtspapīros” kopsummu dalot ar “Kopējo saistību ar maksājuma termiņu” līdz 6 mēnešiem un “Kopējo finansiālo saistību” ar maksājuma termiņu līdz 6 mēnešiem (ārpusbilances postenis) kopsummu. “Likviditātes rādītāja 180 dienas” aprēķinam nepieciešamie dati ir atspoguļoti Altum finanšu pārskatos: Pārskatā par finanšu stāvokli un sekojošos pielikumos – Riska vadības sadaļā “Aktīvu un saistību sadalījums pēc to atlikušās atmaksas un dzēšanas termiņa”, “Ārpusbilances posteņi un iespējamās saistības”. Altum “Likviditātes rādītāju 180 dienām” izmanto, lai novērtētu un uzraudzītu Altum spēju ar tā rīcībā esošajiem likvīdajiem aktīviem segt klientu un citu kreditoru juridiski pamatotās prasības vai iespējamās saistības, kas iestāsies tuvākajos 6 (sešos) mēnešos. “Likviditātes rādītājs 180 dienām” palīdz vadīt Altum likviditātes risku atbilstoši Altum resursu vadības stratēģijai un risku pārvaldīšanas stratēģijai. Šī rādītāja līmeni ik ceturksni vērtē Altum Aktīvu, pasīvu un risku vadības komiteja.
Atbalsta instrumenti bruto vērtībā
Aizdevumiem – izsniegtais un atmaksātais apjoms, garantijām- izsniegtais garantiju apjoms, kas uzskaitīts ārpusbilancē, grantiem un ieguldījumiem riska kapitāla fondos- sākotnējā iegādes vērtībā, ieguldījuma īpašumiem – uzskaites vērtībā.
Kopējais ieguldījums tautsaimniecībā, ieskaitot finansējuma saņēmēju līdzdalību, EUR tūkst.
“Kopējais ieguldījums tautsaimniecībā, ieskaitot finansējuma saņēmēju līdzdalību”, tiek aprēķināts, Altum ieguldītajam finansējumam pieskaitot finansējumu, ko ieguldījis privātais līdzfinansētājs un projekta īstenotājs
Piesaistītā privātā finansējuma sviras koeficients
“Piesaistītā privātā finansējuma sviras koeficients” parāda privātā finansējuma apjomu, kas ieguldīts projektā papildus Altum finansējumam. Koeficients tiek noteikts, ņemot vērā finansējumu, kuru papildus Altum finansējumam ir ieguldījis privātais līdzfinansētājs un projekta īstenotājs.
Darbinieku skaits
Vidējais pilna laika darbinieku skaits pārskata periodā, neiekļaujot Padomes un Revīzijas komitejas locekļus.
Valsts atbalsta programmu apjoms uz 1 darbinieku, tūkst. EUR
“Valsts atbalsta programmu apjoms uz 1 darbinieku” tiek aprēķināts, “Finanšu instrumentu portfeļa bruto vērtību” dalot ar “Darbinieku skaitu”
Riska kapitāla fondi
Riska kapitāla fondi ir uzrādīti to bruto vērtībā.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
142
AS “ATTĪSTĪBAS FINANŠU INSTITŪCIJA ALTUM”
PAZIŅOJUMS PAR KORPORATĪVO PĀRVALDĪBU
par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
143
Vispārējā informācija
AS “Attīstības finanšu institūcija ALTUM” (turpmāk tekstā – ALTUM), vienotais reģistrācijas Nr.50103744891, Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā sagatavots atbilstoši Finanšu instrumentu tirgus likuma.2 (3) panta trešās daļas prasībām, kā arī pamatojoties uz
Korporatīvās pārvaldības konsultatīvās padomes izstrādātajiem labas korporatīvās pārvaldības ieteikumiem kapitālsabiedrībām Latvijā
Korporatīvās pārvaldības kodekss (kodeksa aktualizētā redakcija 2025.gada decembrī), (turpmāk – Kodekss). Minētie ieteikumi ir
izstrādāti, ņemot vērā Latvijas Republikas normatīvajos aktos uzņēmumiem izvirzītās prasības, kā arī Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas ieteikumus uzņēmumu korporatīvajai pārvaldībai. Paziņojumā par korporatīvo pārvaldību ir iekļauti arī vides, sociālās un korporatīvās pārvaldības (turpmāk – ESG) aspekti, balstoties uz Nasdaq ESG Reporting Guide 2.0 (2019.gada maijs)s,
savukārt ESG risku pārvaldības principi un atspoguļojumā informācija balstīti ECB (Eiropas Centrālās Bankas) vadlīnijās, EBA (European Banking Authority, latviski - Eiropas Banku Iestādes) vadlīnijās un TCFD (Task Force on Climate-related Financial Disclosures)
Rekomendācijās.
ALTUM ir Latvijas valstij piederoša kapitālsabiedrība, kas ar atbalsta finanšu instrumentiem – aizdevumiem, garantijām un ieguldījumiem iespējkapitāla fondos – nodrošina finanšu resursu pieejamību uzņēmumiem un mājsaimniecībām, jomās, kuras valsts izvirzījusi kā atbalstāmas un svarīgas, veicinot tautsaimniecības attīstību un sekmējot privātā kapitāla un finanšu resursu mobilizēšanu. Reitingu aģentūras “Moody’s” ALTUM piešķirtais kredītreitings Baa1 ir nemainīgi augsts kopš tā piešķiršanas 2017.gadā.
2020.gada maijā ALTUM ir reģistrēts Latvijas Bankā (ieprikš Finanšu un kapitāla tirgus komisijā) kā alternatīvo ieguldījuma fonda “Altum kapitāla fonds” pārvaldnieks. Fonds ir izveidots ar mērķi atbalstīt labi pārvaldītus, perspektīvus lielos uzņēmumus Covid-19 ietekmes pārvarēšanai, kas vīrusa ietekmes rezultātā ir gatavi pielāgot līdzšinējo darbību, mainot biznesa modeli, pielāgojot produktu izstrādi, ieviešot jaunas tehnoloģijas, izejot jaunos eksporta tirgos, veicinot to izaugsmi. Fondā iemaksātais kapitālieguldījumu apjoms 2025.gada 31.decembrī sastādīja 40.6 milj. eiro (Sabiedrības daļa 19.9 milj. eiro).
Iegūstot patērētāju kreditēšanas licenci 2025.gadā, Altum uzraudzību par hipotekāro kreditēšanu nodrošina Patērētāju tiesību aizsardzības centrs.
ALTUM savā ikdienas darbībā, īstenojot valsts uzticētās funkcijas tautsaimniecības attīstības veicināšanai, kā arī uzņemoties brīvprātīgu atbildību par savu ietekmi uz sabiedrību un vidi, rīkojas atbilstoši organizācijas stratēģijai un vērtībām. Mūsu vērtības definē mūsu ikdienas darbības, atspoguļojas mūsu rīcībā un uzvedībā un pilnībā caurvij pozitīvu attieksmi un atvērtību pārmaiņām un inovācijām. ALTUM vērtību sistēma ir izstrādāta tā, lai sniegtu skaidru vīziju par ALTUM gan mūsu ārējiem partneriem un klientiem, gan darbiniekiem.
KOMANDA
IZCILĪBA
ATBILDĪBA
Profesionāli strādājam vienotā komandā ar klientiem un partneriem, radot un īstenojot efektīvas un klientu vajadzībām atbilstošas valsts atbalsta programmas
Izmantojot pieredzi un radošu skatījumu, tiecamies uz izcilību it visā, ko darām.
Nemitīgi attīstāmies, izdarām labāk, nekā no mums sagaida, uz lietām un izaicinājumiem raugāmies radoši.
Ikdienas darbā rīkojamies efektīvi, cieņpilni un godprātīgi
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
144
Stratēģija 2025-2027
Saskaņā ar AS “Attīstības finanšu institūcija Altum” vidēja termiņa darbības stratēģiju 2025.-2027.gadam, kas Altum padomē apstiprināta 2025.gada 19.maijā, ALTUM ir izvirzīti sekojoši stratēģiskās attīstības virzieni un būtiskākie ilgtermiņa mērķi:
 Īstenojot valsts atbalsta programmas, galvenais finanšu mērķis ir nodrošināt pozitīvu Altum kapitāla atdevi;
Galvenais nefinanšu mērķis ir finansējuma pieejamības veicināšana tautsaimniecības attīstībai, koncentrējoties uz šādiem galvenajiem virzieniem:
-Jauno ES fondu plānošanas perioda 2021. – 2027.gadam programmu ieviešana. Programmu fokuss ir klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanas risinājumi un ilgtspējīgs finansējums uzņēmējdarbībai, tai skaitā attīstot finanšu instrumentu klāstu inovāciju, pētniecības un attīstības, produktivitātes un digitalizācijas jomās, energoefektivitāte gan dzīvojamo ēku, gan uzņēmumu segmentā;
-Mājokļu pieejamības veicināšana reģionos; Iespējkapitāla instrumentu lomas palielināšana uzņēmējdarbības finansēšanai, aktīvi īstenojot 5.paaudzes iespējkapitāla fondus, uzņēmumiem sākot no agrīnās līdz izaugsmes stadijai;
-Kapitāla tirgus attīstības veicināšanai Baltijas kapitāla tirgus akcelerācijas fondu (IPO fonds) ieviešana;
-Latvijas Zemes fonda darbības tālāka pilnveidošana.
Altum lomas palielināšana tiešajā kreditēšanā, aktīvi īstenojot aizdevumu izsniegšanu un apkalpošanu, tai skaitā, ņemot vērā, ka privātā sektora piedāvājums nav pietiekams, sākt privātpersonu mājokļu kreditēšanu Latvijas reģionos.
Lai modernizētu klientu apkalpošanu un optimizētu aizdevumu pieteikumu izvērtēšanas procesus, IT sistēmu nomaiņa un klientu attiecību pārvaldības (CRM) platformas tehnoloģiju ieviešana.
Stratēģijas 2025 – 2027 finanšu un nefinanšu mērķi
Stratēģijā tika izvirzīti šādi galvenie finanšu mērķi, kas saistīti ar ALTUM finanšu darbības stāvokli, un nefinanšu mērķi, kas izriet no ALTUM noteiktā vispārējā stratēģiskā mērķa, normatīviem aktiem un politikas plānošanas dokumentiem un ir saistīti ar publiskai personai noteikto funkciju izpildes nodrošināšanu:
Stratēģijā tika noteikts mērens jauno darījumu apjomu mērķa rādītāju pieaugums, jauno darījumu apjomam līdz 2027.gadam palielinoties vairāk kā par 10%;
ALTUM finanšu instrumentu bruto portfeļu pieaugums plānots virs 10% gadā, nodrošinot līdz 2027.gada beigām kopējo portfeļa apjomu 1.8 miljardi eiro apmērā;
ALTUM jauno darījumu iniciētais ieguldījums tautsaimniecībā raksturo plānoto ALTUM ietekmes pieaugumu uz tautsaimniecības attīstību, sekmējot privātā kapitāla un finanšu resursu mobilizēšanu atbalstāmās jomās. Stratēģijas īstenošanas periodā ar ALTUM finansētajām programmām paredzamais ieguldījums tautsaimniecībā aptver vismaz 2.8 miljardus eiro;
Stratēģijas īstenošanas periodā Kapitāla atdeves (ROE) rādītāju plānots saglabāt virs 3%;
finanšu mērķa rādītājs Pašu kapitāls pārskata gada beigās plānots ar pozitīvu dinamiku;
lai nodrošinātu ALTUM finanšu efektivitāti, izdevumu attiecībai pret ieņēmumiem plānots nodrošināt ne vairāk kā 40% apmērā.
Kopējais ieguldījums tautsaimniecībā
Kopējais ieguldījums tautsaimniecībā pēc ALTUM izsniegtajiem apjomiem 2025.gadā:
2025.gadā 1,405 milj. eiro (2024.gadā: 978 milj. eiro).
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
145
Stratēģija 2025-2027 (turpinājums)
Stratēģijā noteikto finanšu mērķu izpilde 2025.gadā
Jauno darījumu (ar grantiem) apjomi 2025.gadā sasniedza 545 milj. eiro, kas ir par 110 milj. eiro (25%) vairāk nekā Stratēģijā 2025.gadam noteiktie 435 milj. eiro. Salīdzinot ar 2024.gadu rādītājs ir pieaudzis par 117 milj. eiro (+27%).
Straujo pieaugumu visvairāk ietekmēja aizdevumu jauno darījumu apjoma pieaugums (+70 milj. eiro.), kā arī garantiju jauno darījumu apjoma pieaugums (+57 milj. eiro).
Aizdevumos jauno darījumu apjoma pieaugumu visvairāk ietekmēja jaunie darījumi Atveseļošanas fonda programmās, izsniegti 98 milj. eiro (+49 milj. eiro salīdzinot ar 2024.gadu), kam seko Investīciju aizdevumu programma ar kapitāla atlaidi, kur jaunie darījumi bija 46 milj. eiro (+14 milj. eiro). Saglabājas arī ievērojams pieprasījums pēc MVU aizdevumiem, kur 2025.gadā jaunie darījumi sasniedza 66 milj. eiro (+12 milj. eiro).
2025.gada jauno darījumu apjoma pieaugumu garantijās nodrošināja gan augstais pieprasījums pēc komersantu garantijām - MVU un lielo uzņēmumu segmentā, gan pēc privātpersonu garantijām. 2025.gada izsniegto garantiju apjoms komersantiem ir 102 milj. eiro (+ 31 milj. eiro salīdzinot ar 2024.gadu), savukārt privātpersonām izsniegto garantiju apjoms sasniedza 97 milj. eiro (+28 milj. eiro salīdzinot ar 2024.gadu). Augsto pieprasījumu komersantu garantijās veicināja Altum pievilcīgie produkta nosacījumi, kā arī kreditēšanas tempa pieaugums komercbankās. Privātpersonām jauno darījumu pieaugumu lielā mērā turpināja veicināt pieprasījums pēc Mājokļu garantijām, kā arī pēc daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes garantijām.
2025.gadā savu darbību uzsāka visi piektās paaudzes iespējkapitāla fondi, kā arī Baltijas MVU sākotnējā publiskā piedāvājuma fonds.
Bruto portfeļi uz 2025.gada beigām (ar grantiem) sastāda 1,501 milj. eiro, kas ir par 99 milj. eiro (7%) vairāk nekā Stratēģijā 2025.gadam noteiktais 1,402 milj. eiro. Salīdzinot ar 2024.gadu rādītājs ir pieaudzis par 267 milj. eiro (+22%).
Finanšu instrumentu bruto portfelis (bez grantiem) bija 1,497 milj. eiro. Salīdzinājumā ar 2024.gada beigām tas palielinājās par 266 milj. eiro (+22%). Lielākais pieaugums bija aizdevumu portfelī, kas 2025.gadā pieauga par 147 milj. eiro (+31%), sasniedzot 621 milj. eiro. No kopējā portfeļa pieauguma 46% veidoja Atveseļošanās fonda programmu aizdevumi un 31% investīciju aizdevumi ar kapitāla atlaidi. Garantiju portfelis palielinājās par 104 milj. eiro (+20%) sasniedzot 628 milj. eiro. Lielāko ietekmi uz garantiju portfeļa pieaugumu nodrošināja pieaugums privātpersonu garantijās, kas 2025.gadā pieauga par 60 milj. eiro (+19%). Garantiju portfelis komersantiem 2025.gadā, t.sk., garantijas MVU un lielo uzņēmumu segmentā, gan lauksaimnieku segmentā, pieauga par 45 milj. eiro (+22%). Zemes fonda darījumu portfelis palielinājās par 23 milj. eiro (+17%), līdz 158 milj. eiro.
Atbalsta instrumentu bruto portfelis pēc projektu skaita 2025.gadā pieauga par 3,731 (+10%) darījumiem.
Segmentu griezumā lielākais portfelis izveidots Mazo, vidējo un lielo uzņēmumu (MVU un lielie uzņēmumi) segmentā – 38% (2024.gada 31.decembrī: 35%), tālāk seko Privātpersonas – 34% (2024.gada 31.decembrī: 31%), Lauksaimnieki – 22% (2024.gada 31.decembrī: 26%) un Finanšu starpnieki, ko veido riska kapitāla programmas – 6% (2024.gada 31.decembrī: 8%).
Moody’s piešķirtais kredītreitings Stratēģijā noteikts, ka tas jānodrošina pēc iespējas augstāks, bet ne zemāks par vienu pakāpi zem Latvijas valstij piešķirtā reitinga pēc Moody’s novērtējuma. Starptautiskā kredītreitingu aģentūra Moody's Ratings (“Moody’s”) 2025.gada 28.janvārī pārapstiprināja ALTUM ilgtermiņa kredītreitingu Baa1 ar stabilu perspektīvas novērtējumu. Kredītreitings ir tādā pat līmenī, kāds tika apstiprināts 2024.gada 2.februārī. Arī īstermiņa reitings ir apstiprināts tādā pat līmenī P-2. ALTUM kredītreitinga novērtējums veikts balstoties uz Moody’s 2024.gada jūlija Finanšu institūciju metodiku (Finance Companies Methodology). ALTUM ilgtermiņa kredītreitings Baa1 ir viens no augstākajiem Latvijas kapitālsabiedrībām piešķirtajiem.
Moody’s apstiprinātais ALTUM ilgtermiņa kredītreitings Baa1 ir vienu pakāpi zem Latvijas valstij piešķirtā reitinga (2025.gada beigās: A3), un tas ir atbilstoši Stratēģijā noteiktajam.
Augstais reitings ļauj sekmīgāk realizēt Altum ilgtermiņa stratēģiju finansējuma piesaistei, esot regulāram kapitāla tirgus dalībniekam un emitējot obligācijas.
ALTUM jauno darījumu iniciētais ieguldījums tautsaimniecībā 2025.gadā sasniedza 1,405 milj. eiro, izpildot Stratēģijā 2025.gadam noteikto rādītāju (≥950 milj. eiro). Salīdzinot ar 2024.gadu rādītājs ir pieaudzis par 44%, ko vislielākajā mērā ietekmēja jauno darījumu apjoma pieaugums. Rādītājs raksturo kopējo ieguldījumu tautsaimniecībā, ieskaitot finansējuma saņēmēju līdzdalību t.i. finansējumu, ko ieguldījis privātais līdzfinansētājs un projekta īstenotājs.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
146
Stratēģija 2025-2027 (turpinājums)
Stratēģijā noteikto nefinanšu mērķu izpilde 2025.gadā (turpinājums)
Valsts atbalsta programmu (ar grantiem) apjoms uz 1 darbinieku sastāda 5.8 milj. eiro, kas ir par 0.3 milj. eiro (6%) vairāk nekā Stratēģijā 2025.gadam noteiktais rādītājs (5.5 milj. eiro). Salīdzinot ar 2024.gadu rādītājs ir pieaudzis par 25% (1.2 milj. eiro).
Brīvprātīgi aizgājušo darbinieku mainība sastāda 8.5% un ir mazāka par Stratēģijā noteikto rādītāju (<10%), +1.5% salīdzinot ar 2024.gadu. Mazāka par Stratēģijā noteikto rādītāju darbinieku mainība sekmē ALTUM noteikto mērķu sasniegšanu.
Apmācīto darbinieku skaits gadā sasniedza 98%, kas pārsniedz Stratēģijā noteikto rādītāju (>70%). Salīdzinot ar 2024.gadu rādītājs pieaudzis par 2%, ko veicināja plaša attālināto apmācību organizēšana.
Klientu apmierinātības aptaujā vērtējot, cik vienkāršs, ērts un saprotams ir attālinātās apkalpošanas process mans.altum.lv, klientu vērtējums “labi” un/vai “ļoti labi” darījumu noformēšanai digitālā vidē tika sniegts 85% gadījumu, kas pārsniedz mērķa rādītāju ≥80%. 11% klientu deva novērtējumu ‘apmierinoši’, 2% ‘daļēji apmierinoši’. Vērtējumi ‘vairāk neapmierinoši’ un ‘neapmierinoši’ veido mazāk nekā 2%.
Altum darbinieki ministriju atbildīgajiem darbiniekiem 2025.gadā sniedza 9 priekšlikumus programmu pilnveidošanai un jaunu finanšu instrumentu ieviešanai, kas ir vairāk par Stratēģijā noteikto (≥5). Priekšlikumi sniegti par visām 2025.gadā uzsāktajām programmām, tai skaitā, divām jaunām KEM programmām (centralizētā siltumapgāde, biometāns), četrām jaunām EM programmām (hipotekārā kreditēšana, daudzīvokļu ēku energoefektivitāte, inovāciju aizdevumi, lielo investīciju aizdevumu 4.kārta), kā arī par garantiju, portfeļgarantiju, MVU aizdevumu programmu nosacījumu pilnveidošanu.
2025.gadā ir izpildīts Stratēģijā noteiktais ALTUM galvenais nefinanšu mērķis: atbalstīt un veicināt finanšu pieejamību uzņēmējdarbībā un sekmēt tautsaimniecības attīstību, pilnveidojot pakalpojumu saņemšanu digitālajā vidē un efektivizējot iekšējos procesus.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
147
Stratēģija 2025-2027 (turpinājums)
Stratēģijā noteikto finanšu mērķu izpilde 2025.gadā (turpinājums)
kapitāla atdeve ROE 2025.gadā sasniedza 7.4%, kas ir vairāk par Stratēģijā plānoto rādītāju (≥3%), pieaugot par 0.3% absolūtā izteiksmē salīdzinot ar 2024.gadu;
peļņa 32,082 tūkst. eiro, pārsniedza Stratēģijā 2025.gadam plānoto rādītāju (20,177 tūkst. eiro), salīdzinot ar 2024.gadu peļņa pieauga par 3,419 tūkst. eiro (12%);
pašu kapitāls (gada beigās) ir 446 milj. eiro (Stratēģijā 2025.gadam plānots 431 milj. eiro), +29.7 milj. eiro salīdzinot ar 2024.gadu. Pašu kapitāla apjoms atbilst stratēģijā plānotajam. Pašu kapitāla pieaugumu 2025.gadā ietekmēja:
-pārskata perioda peļņa 32.08 milj. eiro;
-Speciālā rezerves kapitāla palielinājums par 3 milj. eiro, t.sk., Studiju un studējošo portfeļgarantiju programmai par 2,805 milj. eiro. saskaņā ar 2025.gada 20.marta ārkārtas akcionāru sapulces lēmumu, kas pieņemts pamatojoties uz Ministru kabineta 2020.gada 21.aprīļa noteikumiem Nr.231. Mājokļu garantiju programmai Nacionālo bruņoto spēku karavīriem dzīvojamās telpas iegādei vai būvniecībai par 0.195 milj. eiro.
-Speciālā rezerves kapitāla samazinājums par 5 milj. eiro, Speciālais rezerves kapitāls saskaņā ar 2025.gada 18.decembra ārkārtas akcionāru sapulces lēmumu, kas pieņemts pamatojoties uz Ministru kabineta 20.02.2018. noteikumiem Nr.95. Speciālā rezerves kapitāla samazinājums programmai Aizdevumi Ukrainas kara seku mazināšanai veikts palielinot Atbalsta programmu finansējumu programmai Investīciju aizdevumi ar kapitāla atlaidi papildaizdevums saskaņā ar 2025.gada 30.aprīļa Akcionāru sapulces lēmumu, kas pieņemts pamatojoties uz Ministru kabineta 2023.gada 31.oktobra noteikumiem Nr.628 un Nr.627. Speciālā rezerves kapitāla samazinājuma rezultātā pārdalītais finansējums tiks novirzīts Investīciju aizdevumu ar kapitāla atlaidi papildaizdevuma programmas finansēšanai. Tādejādi, speciālā rezerves kapitāla samazinājums, samazinot finansējumu noteiktām atbalsta programmām un attiecīgā finansējuma pārlikšana uz saistībām 5 milj. eiro apmērā atbalsta programmas Aizdevumi ar kapitāla atlaidi papildaizdevums finansēšanai, tiks nodrošināts, saglabājot to pašu finansējuma būtību – finansējums jaunas atbalsta programmas īstenošanai un sagaidāmo zaudējumu segšanai.
izdevumu/ieņēmumu attiecība sastāda 19% un ir zemāka par Stratēģijā plānoto rādītāju (<40%), -4% absolūtā izteiksmē salīdzinot
ar 2024.gadu;
6 mēnešu likviditātes rādītājs 321% ir augstāks par plānoto rādītāju (≥100%), salīdzinot ar 2024.gadu rādītājs absolūtā izteiksmē samazinājies par 21%. ALTUM saglabā augstu likviditātes līmeni;
rādītājs Kapitāls bez pārvērtēšanas rezerves (KBPR)/Kopējie pārvaldītie aktīvi (KPA) sastāda 19.4%, kas ir par 0.6% mazāk par Stratēģijā plānoto rādītāju (≥20%). Salīdzinājumā ar 2024.gadu, šis rādītājs ir samazinājies par 2.2% absolūtā izteiksmē. Samazinājumu ietekmēja kopējo pārvaldīto aktīvu būtisks pieaugums 2025.gadā par 364 milj. eiro (+19%). ALTUM ir pietiekams pašu kapitāls ar ALTUM darbību saistīto risku segumam.
2025.gadā ir izpildīts Stratēģijā noteiktais ALTUM galvenais finanšu mērķis: realizējot valsts atbalsta programmas nodrošināt pozitīvu kapitāla atdevi ≥ 3%.
Atsevišķu rādītāju novirzes no Stratēģijā plānotajiem rādītājiem nav negatīvi ietekmējušas ALTUM galveno uzdevumu izpildi un Stratēģijas īstenošanu.
Papildus informācija par nefinanšu un finanšu mērķu īstenošanu ir pieejama Gada pārskatā par 2025.gadu (turpmāk - Gada pārskats) - Vadības ziņojumā un Gada pārskata Citos pielikumos.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
148
ESG - Korporatīvā pārvaldība (Governance)
ALTUM efektīvu darbību ilgtermiņā iespējams nodrošināt tikai ievērojot ilgtspējīgas komercdarbības principu, ko veido trīs savstarpēji saistīti un vienlīdz būtiski ESG aspekti – vides (environmental), sociālais (social) un korporatīvās pārvaldības (governance).
Korporatīvā pārvaldība ir būtisks ALTUM darbības pamats, nodrošinot caurskatāmību, atbildību un ilgtspējīgu attīstību. 2025.gads iezīmējās ar nozīmīgiem sasniegumiem un augstiem novērtējumiem dažādās jomās, kas apliecina ALTUM ilgtspējas, investoru attiecību un dažādības veicināšanas prakses. Sasniegtie rezultāti atspoguļo uzņēmuma stratēģisko pieeju atbildīgai uzņēmējdarbībai un nepārtrauktus uzlabojumus korporatīvās pārvaldības procesos.
2025.gadā būtībā noslēdzies ALTUM atbilstības novērtējums (Pillar Assessment) EK regulas par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, lai Altum varētu pieteikties InvestEU ieviešanas partnera lomai un nākotnē – arī sadarbības partnera lomai ES fondu ieviešanā, tādējādi palielinot jaunu specializētu un piemērotu finanšu instrumentu piedāvājumu Latvijas uzņēmumiem. Tas ir ļoti komplicēts projekts trīs gadu garumā, kur neatkarīgs revidents izvērtēja Altum procesus 9 bloku griezumā, kas aptvēra iekšējo kontroles sistēmu, grāmatvedības uzskaiti, ārējo auditu darbu, grantu un finanšu instrumentu pārvaldību, iepirkuma procesus, Kreditēšanas procesus, t.sk. kredītriskus un reitingus, nodokļu nomaksas izvairīšanās kontroles, AML prasības, atbalsta piešķiršanas procesus, informācijas pieejamību, personas datu apstrādi, kopā padziļināti aptverot 67 jomas. Audita tvērumā ietilpa pārliecības gūšana kā par procesu esamību tā arī par izveidoto procesu efektivitāti. Sniedza rekomendācijas nepieciešamajiem uzlabojumiem, kā arī deva atkārtotu noslēguma ziņojumu Eiropas Komisijai, vai visas rekomendācijas ir ieviestas. Šobrīd Eiropas Komisija, pamatojoties uz ALTUM sniegto informāciju un auditoru atzinumu, guvusi pietiekamu pārliecību par rekomendāciju ieviešanu un notiek PIllar Assessment slēgšana.
Korporatīvās pārvaldības kodeksa principu piemērošana ALTUM darbībā
ALTUM jau no 2021.gada piemēro Korporatīvās pārvaldības ieteikumus, kas ietverti Kodeksā. Altum korporatīvās pārvaldības modelis tiek nepārtraukti pilnveidots un ir pamats ALTUM stratēģisko mērķu sasniegšanai, nodrošinot caurskatāmību, atbildību un ilgtspējīgu attīstību.
Izvērtējot ALTUM korporatīvās pārvaldības sistēmas atbilstību Kodeksa 2025.gada nogalē aktualizētajai (Kodeksa 2.redakcija) redakcijā noteiktajiem korporatīvās pārvaldības principiem un šo principu ievērošanu ALTUM darbībā, ALTUM pilnībā ievēro visus Kodeksā noteiktos korporatīvās pārvaldības principus.
Kodeksa Princips
Piemērošana ALTUM darbībā
Princips nr.1.
Uzņēmumam ir izveidota aktuāla stratēģija, kurā noteikti uzņēmuma mērķi un virzība uz ilgtermiņa vērtības pieaugumu.
ALTUM vidēja termiņa darbības stratēģija 2025.-2027.gadam ir apstiprināta ALTUM padomē 2025.gada 19.maijā. Stratēģijas kopsavilkums ir publiski pieejams ALTUM tīmekļa vietnē https://www.altum.lv/wp-
content/uploads/2025/07/ALTUM-Strategija_2025-2027_saisinata-versija.pdf .
Princips nr.2.
Uzņēmums izstrādā iekšējās kultūras un ētiskas uzvedības politiku, kas uzņēmuma vadībai un darbiniekiem kalpo kā uzvedības standarts.
Darbības stratēģijā ALTUM padome definējusi uzņēmuma vērtības: izcilība, komanda, atbildība.
ALTUM ētikas normu pamatprincipi ir noteikti Ētikas kodeksā un kalpo kā uzvedības standarts ALTUM vadībai un visiem darbiniekiem. Ētikas kodekss ietver vadlīnijas darbiniekiem to ikdienas saskarsmē ar kolēģiem, klientiem, sadarbības partneriem, un tas palīdz veidot atbildīgu, drošu, ērtu darba vidi, kas savukārt veicina darbinieku uzticību un ētisku uzvedību, tādējādi arī nodrošinot uzņēmuma ilgtermiņa mērķu īstenošanu.
Princips nr.3.
Uzņēmumam ir iekšējās kontroles sistēma, kuras efektivitāti pārrauga padome.
ALTUM iekšējās kontroles sistēma aprakstīta Paziņojuma par korporatīvo pārvaldību sadaļā “Iekšejā kontrole”. ALTUM ir izveidota visaptveroša iekšējās kontroles sistēma par kuras izveidošanu un efektīvas darbības nodrošināšanu ir atbildīga ALTUM vadība.
ALTUM iekšējās kontroles sistēmas uzraudzību, tās pietiekamības un efektivitātes novērtēšanu veic Iekšējā audita daļa, kas ir neatkarīga struktūrvienība un funkcionāli ir pakļauta ALTUM Padomei, un kuras vadītāja iecelta ar ALTUM akcionāru sapulces lēmumu.
Padome veic uzraudzību tam, kā valde nodrošina iekšējās kontroles sistēmas izveidi un nodrošina tās efektīvu darbību.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
149
Princips nr.4.
Uzņēmums identificē, novērtē un uzrauga ar tā darbību saistītos riskus.
Altum efektīvas un ilgtspējīgas darbības nodrošināšanai ir izveidota visaptveroša Risku vadības sistēma, kas paredz proaktīvu risku identificēšanu, novērtēšanu un mazināšanu, kā arī savlaicīgu korektīvo pasākumu īstenošanu. Uzņemoties riskus, Altum ievēro piesardzības principu un nodrošina spēju ilgtermiņā izpildīt uzņēmumam noteiktos mērķus un funkcijas. Risku pārvaldībā Altum izmanto dažādas kvalitatīvas un kvantitatīvas metodes, instrumentus, kā arī nosaka riska limitus un kontroles mehānismus, kuri aptver visus būtiskos identificētos riskus. Risku vadības metožu izvēle tiek veikta, ņemot vērā konkrētā riska materiālo ietekmi uz Altum darbību un finanšu stabilitāti. Altum ir izstrādāta Risku pārvaldības stratēģija un Risku pārvaldības politika, kuru apstiprina ALTUM Padome un kas nosaka risku pārvaldības pamatprincipus, kā arī pieļaujamo riska līmeni un ierobežojumus. Vismaz reizi gadā padome izskata valdes ziņojumus par risku vadības pasākumiem un risku pārvaldības politikas īstenošanu. Informācija par risku pārvaldības sistēmas elementiem atrodama ALTUM gada pārskatā par 2025.gadu.
Princips nr.5.
Uzņēmumā ir iekšējais auditors, kas neatkarīgi un objektīvi izvērtē uzņēmuma darbību.
ALTUM ir izveidot Iekšējā audita daļa, kas ir neatkarīga struktūrvienība un funkcionāli ir pakļauta ALTUM Padomei, un kuras vadītājs iecelts ar ALTUM akcionāru sapulces lēmumu. Iekšējā audita daļa veic ALTUM iekšējās kontroles sistēmas uzraudzību, tās pietiekamības un efektivitātes novērtēšanu. Akcionāru sapulce ik gadu apstiprina Iekšējā audita daļas gada darbības plānu, par kura izpildi Iekšējā audita daļa ziņo Padomei un Akcionāru sapulcei.
Iekšējā audita daļa savus pienākumus veic atbilstoši piemērojamajiem normatīvajiem aktiem, ievērojot iekšēja audita profesionālās prakses starptautiskos standartus, un ALTUM iekšējiem normatīvajiem aktiem. Iekšējā audita daļa vismaz reizi gadā sagatavo un iesniedz izskatīšanai Padomei un pēc izskatīšanas padomes sēdē, Akcionāru sapulcei pārskatu par veiktajām pārbaudēm, galvenajām atklātajām problēmām un trūkumiem, novērtējot iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti un izsakot viedokli par veicamajiem pasākumiem iekšējās kontroles sistēmas darbības uzlabošanai.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
150
Princips nr.6.
Uzņēmumam ir neatkarīgs ārējais revidents.
ALTUM gada finanšu pārskatiem tiek veikta neatkarīga revīzija, kuras ietvaros neatkarīgi revidenti sniedz atzinumu par to, vai, viņuprāt, ALTUM finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par ALTUM finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmu, saskaņā ar Eiropas Savienībā apstiprinātajiem Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Par ALTUM finanšu pārskatu revidentu 2023. -
2025.gadam ir apstiprināta PricewaterhouseCoopers SIA. Ievērojot ES regulas Nr.537/2014 prasības par
obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu iecelšanu sabiedriskas nozīmes struktūrās (ALTUM ir sabiedriskas nozīmes struktūra, jo ALTUM emitētās obligācijas ir regulētajos kapitāla tirgos), revidenta izvēles procesā tika iesaistīta ALTUM Revīzijas komiteja. Revidenta izvēle tika veikta Publisko iepirkumu
likumā noteiktajā kārtībā.
Veicot revidenta atlasi, tika izvērtēti šādi kvalifikācijas kritēriji:
Pretendents ir reģistrēts atbilstoši reģistrācijas vai pastāvīgās dzīvesvietas valsts normatīvo aktu prasībām.
Prasība attiecas arī uz personālsabiedrību un visiem personālsabiedrības biedriem (ja piedāvājumu iesniedz personālsabiedrība) vai visiem piegādātāju apvienības dalībniekiem (ja piedāvājumu iesniedz piegādātāju apvienība), kā arī apakšuzņēmējiem (ja pretendents plāno piesaistīt apakšuzņēmējus);
iepriekšējo 3 (trīs) gadu laikā (2020., 2021., 2022. un 2023. līdz piedāvājuma iesniegšanas brīdim) ir pieredze vismaz 3 (trīs) veiktām revīzijām ES kredītiestāžu gada pārskatiem, kas sagatavoti saskaņā ar SFPS prasībām, kur kredītiestādes kredītportfeļa bilances vērtība ir ne mazāka par 200 milj. eiro;
ir licence zvērinātu revidentu pakalpojumu sniegšanai;
atbildīgajam revidentam ir zvērināta revidenta sertifikāts;
pretendentam nepastāv interešu konflikti revīzijas pakalpojumu sniegšanai;
pretendents kā arī jebkurš pretendenta revidentu komercsabiedrību tīkla sadarbības partneris (ja pretendents ir revidentu komercsabiedrību tīkla sadarbības partneris), nav sniedzis ALTUM Eiropas Parlamenta un padomes regulas Nr. 537/2014 5.panta 1.punkta otrajā daļā minētos ar revīziju nesaistītus aizliegtus pakalpojumus 5.panta 1.punkta pirmajā daļā norādītajā laikposmā un atbilst Eiropas Parlamenta un padomes regulas Nr.537/2014 4. un 5.pantā minētajām prasībām.
Revidenta izvēlei tika piemēroti šādi kritēriji:
saimnieciski izdevīgākais piedāvājums ar viszemāko cenu;
līguma izpildē tiek iesaistīts tehniskais Starptautisko finanšu pārskatu standartu eksperts no ārpus Baltijas valstīm bāzēta Pretendenta asociētā biroja tehniskās kompetences centra.
ALTUM Revīzijas komiteja uzrauga iekšējās kontroles un riska pārvaldības sistēmas darbības efektivitāti, ciktāl tā attiecas uz finanšu pārskatu un objektivitātes nodrošināšanu. Revīzijas komiteja atbilstoši Finanšu instrumentu tirgus likuma prasībām uzrauga ALTUM finanšu pārskatu sagatavošanas procesu
un veic citus tai normatīvajos aktos noteiktos pienākumus.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
151
Princips nr.7.
Uzņēmums nodrošina caurskatāmu padomes locekļu ievēlēšanas un atsaukšanas kārtību.
ALTUM pārvaldības modelis ir veidots, ievērojot korporatīvās pārvaldības labo praksi, kas ietverta Kodeksā, nodalot stratēģisko un operatīvo vadību. Uzņēmumā ir trīs pakāpju pārvaldes struktūra. ALTUM pārvaldību īsteno akcionāru sapulce, padome un valde. Publiskas personas kapitāla daļu un
kapitālsabiedrību pārvaldības likumā noteiktajos gadījumos lēmumus pieņem arī Ministru kabinets kā
augstākā lēmējinstitūcija. Saskaņā ar Komerclikumu gan valdei, gan padomei noteikta solidāra atbildība.
Izvērtējot ALTUM korporatīvās pārvaldības sistēmas atbilstību Kodeksā noteiktajiem korporatīvās pārvaldības principiem un šo principu ievērošanu ALTUM darbībā, ALTUM pilnībā ievēro Kodeksā noteiktos korporatīvās pārvaldības principus. ALTUM padomes un valdes sastāvu un darbības laiku nosaka Attīstības finanšu institūcijas likums (turpmāk AFI likums).
Saskaņā ar AFI likuma 7.pantu uz ALTUM padomes un valdes locekļiem ir attiecināmas prasības, kādas noteiktas Kredītiestāžu likumā kredītiestādes padomes un valdes locekļiem.
ALTUM padomes sastāvu veido trīs padomes locekļi. Katrs akciju turētājs ir tiesīgs izvirzīt vienu padomes locekļa kandidātu. Padomes priekšsēdētājs ir Finanšu ministrijas izvirzīts padomes loceklis. ALTUM valdē
nevar būt vairāk par pieciem valdes locekļiem. Padome ievēl valdes priekšsēdētāju no valdes locekļu vidus. Padomes un valdes locekļu pilnvaru termiņš ir trīs gadi.
Valdes un padomes locekļu nominēšanas kārtību nosaka Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likums un Ministru kabineta noteikumi “Valdes un padomes locekļu
nominēšanas kārtība kapitālsabiedrībās, kurās kapitāla daļas pieder valstij vai atvasinātajai publikai
personai”. Valdes vai padomes locekļu kandidātu izvērtēšanai valsts kapitāla daļu turētājs vai
kapitālsabiedrības padome izveido nominācijas komisiju. Nominācijas komisijā iekļauj valsts kapitāla daļu turētāja vai padomes un Valsts kancelejas Pārresoru koordinācijas departamenta (PKD) izvirzītos pārstāvjus, kā arī neatkarīgus ekspertus un, ja nepieciešams, novērotājus ar padomdevēja tiesībām.
Iespējamie valdes un padomes locekļu kandidāti tiek atlasīti, organizējot kandidātu pieteikšanās procedūru. Izņēmums pieļaujams tikai likumā paredzētos gadījumos, ja padomes vai valdes locekli pārvel uz jaunu pilnvaru termiņu vai personu nav iespējams nominēt termiņā, kas nodrošinātu padomes vai valdes rīcībspēju.
Ja padomes vai valdes locekļa kandidātu noteiktajā kārtībā nav iespējams nominēt termiņā, kas nodrošinātu institūcijas rīcībspēju, par padomes vai valdes locekli ieceļ kandidātu, kas atbilst attiecīgajam nepieciešamās profesionalitātes un kompetences kritērijiem. Šādā kārtībā ievēlētā persona amata pienākumus pilda līdz brīdim, kad likumā noteiktajā nominēšanas kārtībā amatā tiek ievēlēts padomes vai valdes loceklis, bet ne ilgāk kā vienu gadu.
ALTUM padomes un valdes locekļu nominēšanas kārtība nodrošina Kodeksa korporatīvās pārvaldības ieteikumu mērķi un veicina labu korporatīvo pārvaldību kapitālsabiedrībā.
Princips nr.8.
Padomes locekļiem kopā ir atbilstoša pieredze un kompetence.
ALTUM padomes locekļiem ir atbilstoša pieredze un kompetence, piemīt prasmju un zināšanu kopums, tostarp par finanšu nozari, biznesa attīstības vadību, kā arī uzņēmuma stratēģiju un finanšu vadību. Valde nodrošina jaunajiem padomes locekļiem ievada apmācību. Padomē ir pārstāvēti abi dzimumi, ievēroti dažādības principi. Informācija par padomi pieejama ALTUM tīmekļa vietnē https://www.altum.lv/par-
altum/ilgtspeja-parvaldiba?tab=3.
Princips nr.9.
Uzņēmuma padomē ir neatkarīgie padomes locekļi.
ALTUM padomē ir neatkarīgais padomes loceklis. Informācija pieejama https://www.altum.lv/par-
altum/ilgtspeja-parvaldiba?tab=3. Neatkarīgo padomes locekļu kandidāti iesniedz apliecinājumu par savu
atbilstību neatkarības kritērijiem, un padomes loceklim amata pildīšanas laikā ir pienākums informēt par izmaiņām neatkarības statusā. Pirms padomes vēlēšanām tiek veikts padomes locekļu neatkarības novērtējums atbilstoši pieejamajai informācijai.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
152
Princips nr.10.
Uzņēmumā ir ieviesta valdes un padomes atalgojuma politika.
Padomes un valdes atalgojumu nosaka Latvijas Republikas tiesību akti – Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likums un uz tā pamata izdotie Ministru kabineta noteikumi. Tiesību aktos ir noteikts vienots regulējums publiskas personas kapitālsabiedrību padomes un valdes locekļu atlīdzībai. PKD izstrādātais regulējums Vadlīnijas publiskas personas kapitālsabiedrību un publiski privāto kapitālsabiedrību valdes un padomes locekļu atlīdzības noteikšanai definē prēmijas jeb atlīdzības mainīgās daļas izmaksāšanas kārtību valdei pēc gada pārskata apstiprināšanas un kapitālsabiedrības valdes un padomes darbības rezultātu pārskata gadā izvērtēšanas. Ir izstrādāta atalgojuma politika, kuru ir saskaņošanas procesā. Padomes atalgojuma politika ir pubiski pieejama ALTUM tīmekļa vietnē https://www.altum.lv/wp-content/uploads/2025/10/Padome_atalgojuma-
politika_2025_gads_oktobris.pdf, informācijas par paodomes atalgojumu pieejama
https://www.altum.lv/wp-content/uploads/2026/01/Atlidzibas_ALTUM-padome.docx. Valdes atalgojuma
politika pieejama https://www.altum.lv/wp-content/uploads/2025/09/Valde_atalgojuma-politika_2025.pdf,
informācija par valdes atalgojumu pieejama https://www.altum.lv/wp-
content/uploads/2026/03/Atlidzibas_ALTUM-padome-1.pdf.
Princips nr.11.
Uzņēmumā ir noteikta un saprotama padomes darba organizācija.
Padomes darbības principus, kā arī galvenos pienākumus nosaka statūti un padomes darba organizēšanas kārtība, kas publicēta vietnē https://www.altum.lv/wp-
content/uploads/2022/05/padomes_darba_organizesanas_kartiba_v2.pdf. Padomes uzdevumus un
atbildību regulē normatīvie akti.
2025.gadā notika 17 padomes sēdes(2024.gadā 10 padomes sēdes), kurās tika izskatīti jautājumi par ALTUM darbības uzraudzību un pārvaldību, kā arī vērtēts Revīzijas komitejas darbs, Iekšējā audita daļas darbība un neatkarība, skatīti jautājumi, kas saistīti ar Iekšējās kontroles sistēmas darbību, ALTUM stratēģiju, valsts atbalsta programmu ieviešanu, īstenošanu un uzraudzību. Padome aktīvi iesaistījās Stratēģijas izstrādes procesā caur regulārām padomes un valdes darba sesijām, kas tai skaitā aptvēra korporatīvās pārvaldības, risku pārvaldības un attīstības programmu jautājumus. Papildus Sabiedrības padome nosaka un vērtē valdes locekļu individuāli sasniedzamos darba izpildes rādītājus (KPI - key performance indicators) un regulāri uzrauga operatīvās darbības rezultātus un Stratēģijas izpildi. Padome tiek pārstāvēta arī Revīzijas komitejā un Iekšējā audita daļas vadītāja atlases komisijā.
Padome reizi gadā veic padomes darba pašnovērtējumu un tā rezultātus izskata padomes sēdē. Padome katru gadu izvērtē, vai tās sastāvs ir ar atbilstošu pieredzi un kompetenci, tostarp, vai tam ir pietiekama kapacitāte un tas atbilst dažādības principiem.
Princips nr.12.
Padome pieņem informētus un izsvērtus lēmumus.
ALTUM padome pārstāvot akcionāra intereses, pārrauga valdes darbību un iesaistās ALTUM stratēģiskajā attīstībā, kā arī finanšu un risku pārvaldības uzraudzībā. ALTUM ir noteikta padomes darba organizācija, kas nodrošina savlaicīgas, kvalitatīvas un atbilstošas informācijas pieejamību, veicina padomes uzdevumu efektīvu izpildi un padomes locekļu pilnvērtīgu iesaisti lēmumu pieņemšanā. Sabiedrības padome nosaka un vērtē valdes locekļu individuāli sasniedzamos darba izpildes rādītājus (KPI - key performance indicators) un regulāri uzrauga operatīvās darbības rezultātus un Stratēģijas izpildi.
Princips nr.12.1.
Komiteja sagatavo priekšlikumus lēmumu pieņemšanai padomē.
ALTUM kopš 2017.gada 1.decembra ir izveidota Revīzijas komiteja, kura, cita starpā, uzrauga iekšējās kontroles un riska pārvaldības sistēmas darbības efektivitāti, ciktāl tā attiecas uz finanšu pārskatu un objektivitātes nodrošināšanu. Revīzijas komiteja atbilstoši Finanšu instrumentu tirgus likuma prasībām uzrauga ALTUM finanšu pārskatu sagatavošanas procesu un veic citus tai normatīvajos aktos noteiktos pienākumus. Revīzijās komiteja cieši sadarbojās ar Iekšējā audita daļu. 2025.gadā norisinājās 3 revīzijas komitejas sēdes, kurās tika izskatīti 5 jautājumi (2024.gadā 6 komitejas sēdes, kurās izskatīti 6 jautājumi). Plašāku informāciju skatīt ALTUM interneta mājas lapā www.ALTUM.lv sadaļas “PAR ALTUM” apakšsadaļā“ Revīzijas komiteja”.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
153
Princips nr.13.
Valdes un padomes locekļi skaidri apzinās interešu konflikta izpausmes un ir informēti par nepieciešamo rīcību interešu konflikta gadījumā.
Valdes un padomes locekļi skaidri apzinās interešu konflikta izpausmes un ir informēti par nepieciešamo rīcību interešu kinflikta gadījumā. Valdes reglamentā noteikts: “Valdes loceklim nav tiesības piedalīties lēmuma pieņemšanā par jautājumu, kurā attiecīgajam valdes loceklim pastāv interešu konflikts, pastāv iemesli, kas neatkarīgi un objektīvi traucē pildīt savus pienākumus, tostarp, kas saistīti ar ģimeni, emocionālajām saitēm, politisko vai nacionālo piederību, ekonomiskajām interesēm vai jebkādām citām tiešām vai netiešām personīgajām interesēm, kā arī tiek izskatīts jautājums, kas tieši vai netieši skar valdes locekļa laulāto, brāļus, māsas, vecākus vai bērnus, vai laulātā vecākus, brāļus, māsas vai komercsabiedrības, kurās valdes loceklim vai iepriekš norādītajām personām tiešā vai netiešā veidā ir būtiska līdzdalība, vai valdes loceklis vai šīs personas ir šo komercsabiedrību izpildinstitūcijās vai pārraudzības institūcijās, vai valdes loceklim vai šīm personām ir būtiska ietekme šajās komercsabiedrībās; šajā gadījumā valdes loceklis izskatāmā jautājuma laikā atstāj valdes sēdi.”
Padomes darba organizēšanas kārtībā noteikts: “Padomes loceklim pēc ievēlēšanas ir pienākums iepazīties ar Altum saistošajiem noteikumiem, kas nosaka saistīto personu identificēšanu un rīcību šajās situācijās. Padomes loceklim ir pienākums par interešu konflikta situāciju savlaicīgi paziņot Padomei, iesniedzot par to rakstisku ziņojumu pirms attiecīgā jautājuma izskatīšanas Padomes sēdē.”
Princips nr.14.
Uzņēmums laikus nodrošina akcionārus ar informāciju par akcionāru sapulces norisi, sniedzot visu lēmumu pieņemšanai nepieciešamo informāciju.
Akcionāru efektīva iesaistīšana lēmumu pieņemšanā palīdz sasniegt ALTUM finanšu un nefinanšu mērķus, kā arī nodrošina uzņēmuma ilgtspējīgu darbību. ALTUM pārvaldību nosaka Publiskas personas
kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likums, noteiktos gadījumos lēmumus pieņem Ministru
kabinets kā augstākā lēmējinstitūcija.
Uzņēmums laikus informē akcionārus par akcionāru sapulces darba kārtību, dalības iespējām un balsošanas kārtību, kā arī par jebkādām ar tām saistītām izmaiņām.
Uzņēmums nodrošina iespēju akcionāriem laikus iepazīties ar lēmumu projektiem un tiem pievienotajiem dokumentiem, tostarp, izmantojot digitālos rīkus.
Uzņēmums nodrošina akcionāriem iespēju pirms akcionāru sapulces iesniegt jautājumus par darba kārtībā iekļautajiem jautājumiem un lēmumu projektiem.
Lēmumu projekti un tiem pievienotie dokumenti sniedz detalizētu, skaidru un pilnīgu informāciju par izskatāmo jautājumu.
Princips nr.15.
Uzņēmums veicina efektīvu akcionāru iesaisti lēmumu pieņemšanā un iespējami lielāku akcionāru dalību akcionāru sapulcēs.
ALTUM akciju turētāji ir Latvijas Republikas ministrijas ar sekojošu akciju turēšanas sadalījumu – Finanšu ministrija 40%, Ekonomikas ministrija – 30%, Zemkopības ministrija – 30%. Informācija par valsts kapitāla daļu turētāja pārstāvijiem pieejama ALTUM tīmekļa vietnē https://www.altum.lv/par-altum/ilgtspeja-
parvaldiba?tab=3.
2025.gadā Valsts kapitāla daļu turētāja pārstāvju pienākumus pilda: Finanšu ministrijas valsts sekretāre Baiba Bāne, Ekonomikas ministrijas valsts sekretārs Raivis Bremšmits, Zemkopības ministrijas valsts sekretārs Ģirts Krūmiņš.
Uzņēmums nodrošina akcionāriem iespējas piedalīties akcionāru sapulcē klātienē vai attālināti, ievērojot nepieciešamos drošības un tehniskos pasākumus.
Uzņēmums nosaka atbilstošu akcionāru sapulces ilgumu un dod iespēju akcionāriem sapulces laikā paust savu viedokli un iegūt lēmumu pieņemšanai nepieciešamo informāciju. Uzņēmums aicina valdes un padomes locekļus, padomes locekļu kandidātus, revidentu un iekšējo auditoru, kā arī citas personas piedalīties akcionāru sapulcē atbilstoši tajā izskatāmajiem jautājumiem.
Akcionāru sapulce pieņem lēmumus atbilstoši iepriekš izsludinātajiem lēmumu projektiem.
Princips nr.16.
Uzņēmums izstrādā un ar akcionāriem apspriež dividenžu politiku.
Saskaņā ar Attīstības finanšu institūcijas likuma 16.pantu “Finanšu institūcijas peļņa izmantojama atbilstoši šā likuma 15.panta otrajai daļai” (peļņu ieskaita rezerves kapitālā). “Finanšu institūcija neveic maksājumus par valsts kapitāla izmantošanu.”
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
154
Princips nr.17.
Uzņēmums regulāri un laikus informē akcionārus un citas ieinteresētās puses par uzņēmuma saimniecisko darbību, finanšu rezultātiem, pārvaldību un citiem aktuāliem jautājumiem.
Uzņēmuma darbības caurskatāmība ir pamats efektīvām investoru attiecībām un veiksmīgai komunikācijai ar akcionāriem un citām ieinteresētajām pusēm. ALTUM regulāri un laikus informē akcionārus un citas ieinteresētās puses par uzņēmuma saimniecisko darbību, finanšu rezultātiem, pārvaldību un citiem aktuālajiem jautājumiem, atklājot precīzu, pilnīgu, objektīvu, aktuālu un patiesu informāciju. Uzņēmuma mājas lapā tiek publiskota informācija par pārvaldību, stratēģiju un darbības virzieniem, gada pārskats, kā arī statūti, ētikas kodeksa vadlīnijas, būtiskākās uzņēmuma politikas, korporatīvās pārvaldības ziņojums.
Informācija tiek atklāta likumā noteiktajos termiņos vai arī nekavējoties pēc tāda notikuma iestāšanās, kurš prasa nodrošināt informācijas atklāšanu. Informācija tiek publiskota latviešu un angļu valodā.
ALTUM ir izveidota un noregulēta informācijas kārtība, kā arī kārtība iekšējai un ārējai komunikācijai. Ir noteiktas konkrētas personas, kuras uzņēmuma vārdā atbild uz investoru un ieinteresēto pušu jautājumiem, kā arī kontaktējas ar masu medijiem. Tā kā 2017.gada oktobrī ALTUM uzsāka obligāciju kotāciju Nasdaq Riga, ALTUM regulāri atklāj informāciju saskaņā ar ”Kārtība, kādā Nasdaq Riga, AS emitenti atklāj informāciju” un ALTUM iekšējiem noteikumiem.
Princips nr.18.
Uzņēmumu grupām ir izveidota caurskatāma pārvaldības sistēma, kas nodrošina korporatīvās pārvaldības principu īstenošanu meitas uzņēmumos.
ALTUM ir Latvijas Bankā (līdz 2022.gada 31 decembrim - Finanšu un kapitāla tirgus komisijā) reģistrēta AIF “ALTUM kapitāla fonds” (turpmāk – Fonds) pārvaldnieks. Fonds tika izveidot 2020.gada pavasarī Covid-19 ietekmes pārvarēšanas atbalstam). Tā mērķis ir atbalstīt labi pārvaldītus, perspektīvus lielos uzņēmumus (MidCap un lielos MVU), kas vīrusa ietekmes rezultātā ir gatavi pielāgot līdzšinējo darbību, mainot biznesa modeli, pielāgojot produktu izstrādi, ieviešot jaunas tehnoloģijas, izejot jaunos eksporta tirgos, veicinot šo uzņēmumu izaugsmi. ALTUM pārvaldot Fondu, tiek izmantota privātā un riska kapitāla nozares labākā prakse – Ieguldījumu komitejā, kas veic ieguldījumu izvērtēšanu un ieguldījumu lēmumu pieņemšanu, ir piesaistīti arī neatkarīgi nozares eksperti, ziņošana Fonda ieguldītājiem tiek veikta saskaņā ar Invest Europe vadlīnijām, savukārt ieguldījumu vērtēšana tiek veikta saskaņā ar izstrādātu iekšēju procedūru, kas balstīta uz IPEV Padomes apstiprinātajām novērtēšanas vadlīnijām.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
155
Svarīgākie notikumi un sasniegumi 2025
Zemāk apkopoti nozīmīgākie notikumi un atzinības, kas ALTUM piešķirtas par 2025.gadu.
Moody’s 2025.gada 28.janvārī pārapstiprināja ALTUM ilgtermiņa kredītreitingu Baa1 ar stabilu perspektīvas novērtējumu, kas ir nemainīgi augsts kopš sākotnējās kredītreitinga piešķiršanas 2017.gadā. ALTUM kredītreitinga novērtējums tiek veikts balstoties uz Moody’s 2024.gada jūlija Finanšu institūciju metodiku (Finance Companies Methodology). Moody’s ilgtermiņa kredītreitings Baa1 ir viens no augstākajiem starp Latvijas valsts kapitālsabiedrībām piešķirtajiem. Augstais reitings ļauj ALTUM sekmīgi īstenot ilgtermiņa stratēģiju finansējuma piesaistei gan kapitāla tirgos regulāri emitējot obligācijas, gan no starptautiskajām finanšu institūcijām. Resursu piesaiste finanšu tirgos nodrošina ALTUM finansējuma avotu diversifikāciju, palīdz būt ilgtspējīgiem un pašpietiekamiem finansējuma piesaistē, vienlaikus sekmējot Baltijas kapitāla tirgus attīstību.
Nominācijā Labākās investoru attiecības obligāciju tirgū Baltijā 3.vieta. 2025.gada pavasarī ALTUM atkārtoti ieguva 3.vietu Nasdaq Baltija biržu uzņēmumu balvas “Nasdaq Baltic Awards 2025” nominācijā par
labākajām investoru attiecībām obligāciju tirgū Baltijā. Lai saņemtu novērtējumu, Nasdaq Baltija biržās kotētie uzņēmumi tika vērtēti, pamatojoties uz to sasniegumiem caurskatāmības, investoru attiecību un labas korporatīvās pārvaldības prakses jomās. Papildus tika izvērtēta uzņēmumu tirdzniecības aktivitāte, ņemts vērā tirgus analītiķu un investoru vērtējums.
ALTUM atbalsta instrumentu portfelis 2025.gadā sasniedza vēsturisku atzīmi - 1.5 miljardus eiro, kur uz gada beigām 628 milj. eiro veido garantiju portfelis, 621 milj. eiro veido aizdevumu (bez reversās nomas darījumiem) portfelis un 158 milj. eiro veido Latvijas Zemes fonda portfelis. Pēc portfeļa apjoma ALTUM šobrīd ir starp piecām lielākajām Latvijā strādājošām finanšu institūcijām.
Pārvaldības modelis
ALTUM pārvaldības modelis ir veidots, ievērojot korporatīvās pārvaldības labo praksi, kas ietverta Kodeksā, nodalot stratēģisko un operatīvo vadību. Uzņēmumā ir trīs pakāpju pārvaldes struktūra. ALTUM pārvaldību īsteno akcionāru sapulce, padome un valde. Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā noteiktajos gadījumos lēmumus pieņem arī Ministru kabinets
kā augstākā lēmējinstitūcija.
Akcionārs
Akcionāru efektīva iesaistīšana lēmumu pieņemšanā palīdz sasniegt uzņēmuma finanšu un nefinanšu mērķus, kā arī nodrošina uzņēmuma ilgtspējīgu darbību.
ALTUM v alsts kapitāla daļu turētāju pārstāvja amatā turpina strādāt Finanšu
ministrijas valsts sekretāre
Baiba Bāne
ALTUM valsts kapitāla daļu turētāja pārstāvis Ekonomikas ministrijas valsts
sekretārs
Raivis Bremšmits
ALTUM v alsts kapitāla daļu turētāja pārstāvja amatā turpina strādāt Zemkopības ministrijas valsts sekretārs
Ģirts Krūmiņš
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
156
Pārvaldības modelis (turpinājums)
Padome
ALTUM padomes locekļiem ir atbilstoša pieredze un kompetence, piemīt prasmju un zināšanu kopums, tostarp par finanšu nozari, biznesa attīstības vadību, kā arī uzņēmuma stratēģiju un finanšu vadību. Padomē ir pārstāvēti abi dzimumi, ievēroti dažādības principi .
Ieva Jansone – Buka
Krišjānis Znotiņš
Ilze Lore
Padomes priekšsēdētāja
Finanšu konsultāciju un investīciju kompānijas, SIA “IJ Birojs” valdes locekle, SIA “TET” padomes locekle, Latvijas Riska kapitāla asociācijās valdes locekle. Ar vairāk kā 20 gadu pieredzi finanšu un uzņēmumu vadības jomā, kā arī ievērojama pieredze iespējkapitāla nozarē. Iepriekšējā darba pieredze saistīta ar stratēģisko jautājumu īstenošanu, ieņemot valdes locekles amatu AS “Attīstības finanšu institūcija Altum” no 2021.marta līdz 2025. gada jūnijam. Līdz tam ieņēmusi vadošus amatus IPAS “INDEXO”, SIA “IJ Birojs” un Nordea Bank Finland Plc. Latvijas filiālē, SIA “Clean R” un SIA ”Vides pakalpojumu grupa”.
Ieguvusi profesionālā maģistra grādu uzņēmējdarbībā Rīgas Ekonomikas augstskolā, sociālo zinātņu bakalaura grādu vadības zinātnē un politikas zinātnē Latvijas Universitātē.
Padomes loceklis (neatkarīgais)
Ar vairāk kā 15 gadu pieredzi uzņēmumu vadībā un korporatīvajā pārvaldībā, kas gūta, ieņemot vadošus amatus finanšu sektora uzņēmumos (DnB Līzings, Eleving grupa Latvijā, Wandoo finance, Luminor bank).
Ieguvis bakalaura grādu Banku augstskolā un maģistra grādu biznesa vadībā starptautiskajās finansēs un banku darbībā SBS Swiss Business School (Šveice).
Padomes locekle
Uzņēmējdarbības atbalsta departamenta direktore Latvijas Republikas Ekonomikas ministrijā. Iegūta plaša pieredze uzņēmējdarbības konkurētspējas un atbalsta jomā, ieņemot vairākus vadošos amatus Ekonomikas ministrijā. Ministrijas izvirzītais pārstāvis Trīs Jūru Iniciatīvas Investīciju fonda S.A. SICAV-RAIF valdē no 2021.gada marta līdz 2025.gada maijam.
Ieguvusi maģistra grādu starptautiskajā ekonomikā un biznesā Latvijas Universitātē, bakalaura grādu starptautiskajā biznesā Latvijas Universitātē.
Pilnvaru termiņš: uz laiku, līdz tiks izvēlēts kandidāts Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā noteiktajā kārtībā.
Pilnvaru termiņš: 30.04.2027.
Pilnvaru termiņš: uz laiku, līdz tiks izvēlēts kandidāts Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā noteiktajā kārtībā.
Līga Kļaviņa ar 2025.gada 31.augustu beidza pildīt ALTUM padomes priekšsēdētājas pienākumus. Tādejādi ar 2025.gada 1.septembri Ieva Jansone-Buka tika iecelta ALTUM pagaidu padomes priekšsēdētājas amatā
Ansis Grasmanis 2025.gada 1.septembrī beidza pildīt ALTUM padomes locekļa pienākumus un ar 2025.gada 2.septembri Ilze Lore ir iecelta ALTUM pagaidu padomes locekļa amatā.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
157
Pārvaldības modelis (turpinājums)
Valde
Reinis Bērziņš
Jēkabs Krieviņš
Inese Zīle
Juris Jansons
Valdes priekšsēdētājs
Valdes loceklis
Valdes locekle
Valdes loceklis
Biznesa vadības un finanšu profesionālis ar ievērojamu pieredzi uzņēmumu un iestāžu vadībā.
Ieguvis maģistra grādu starptautiskajās finansēs un banku darbībā Banku augstskolā, kā arī biznesa vadībā Šveices Biznesa skolā un tiesību zinātnēs Latvijas Universitātē.
Galvenās atbildības jomas: iespējkapitāla instrumenti, finanšu un resursu vadība, ilgtspējas vadība.
Paula Stradiņa Klīniskās universitātes slimnīcas padomes priekšsēdētājs. Trīs jūru iniciatīvas investīciju fonda uzraudzības padomes loceklis.
ALTUM vada no 2015.gada 12.oktobra.
Finanšu jomas eksperts ar vairāk nekā 25 gadu pieredzi uzņēmējdarbības kreditēšanas procesu organizēšanā un vadīšanā, kas gūta, strādājot gan komercbanku, gan valsts finanšu iestāžu sektorā.
Ieguvis maģistra grādu uzņēmējdarbības un iestāžu vadībā Rīgas Biznesa skolā, banku darbinieka sertifikātu Banku augstskolā un bakalaura grādu ekonomikā Latvijas Biozitnātņu un tehnoloģiju universitātē (agrāk Latvijas Lauksaimniecības universitāte).
Galvenās atbildības jomas: IT un tehnoloģiju attīstība, ALTUM klientu un reģionālo pakalpojumu centri, privātpersonu mājokļu garantijas, Latvijas Zemes fonda pārraudzība.
Eiropas Garantiju institūciju asociācijas (AECM) valdes loceklis. Trīs jūru iniciatīvas investīciju fonda valdes loceklis.
20 gadu darba pieredze finanšu sektorā, tai skaitā vairāk nekā 15 gadu pieredze, vadot dažādus departamentus, kā arī darba pieredze valsts sektorā.
Ieguvusi maģistra grādu starptautiskajā ekonomikā un uzņēmējdarbībā Latvijas Universitātē.
Galvenās atbildības jomas: ALTUM valsts atbalsta programmu izstrāde un ieviešana, dzīvojamo ēku energoefektivitāte, korporatīvo klientu apkalpošana, mārketings un sabiedriskās attiecības.
Kā ALTUM pārstāve Latvijas Finanšu nozares asociācijas padomē. AS “Sadales tīkls” padomes locekle.
Vairāk nekā 20 gadu pieredze darbības atbilstības, finanšu noziegumu novēršanā un risku vadībā, kas gūta, ieņemot vadošus amatus komercbanku sektorā.
Ieguvis maģistra grādu tiesību zinātnēs Latvijas Universitātē. Papildus ilggadējai pieredzei noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā, ir iegūts CAMS sertifikāts,
Galvenās atbildības jomas: riska vadība, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršana, juridiskā un administratīvā pārvaldība, klientu saistību izpilde un kontrole, personāla vadība.
Pilnvaru termiņš: 06.11.2028.
Pilnvaru termiņš: 26.05.2027.
Pilnvaru termiņš: 26.05.2027.
Pilnvaru termiņš: 08.01.2026.
2025.gada 5.jūnijā Ieva Jansone-Buka atstāja AS “Attīstības finanšu institūcija Altum” valdes locekļa amatu. Ar 2025.gada 7.novembri līdz 2028.gada 6.novembrim par valdes priekšsēdētaju pārapstiprināts Reinis Bērziņš. Savukārt ar 2026.gada 8.janvāri Juris Jansons ir pārtraucis pildīt valdes locekļa pienākumus, beidzoties pilnvaru termiņam. Attiecīgi atbildības jomas starp esošajiem Valdes locekļiem pārdalītas ar 2026.gada janvāri.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
158
Pārvaldības modelis (turpinājums)
Valde (turpinājums)
Ar valdes lēmumu ALTUM ir izveidotas Komitejas. To pamatuzdevumi, tiesības un atbildība, darbības principi, kā arī Komiteju locekļu tiesības un pienākumi ir noteikti Komiteju nolikumos.
Informācija par ALTUM vadību, ALTUM kapitāla daļu turētāju pārstāvjiem, ALTUM Revīzijas komiteju un ALTUM pārvaldību ir pieejama ALTUM interneta mājas lapā www.ALTUM.lv, sadaļas „PAR ALTUM” apakšsadaļā “Korporatīvā pārvaldība”.
Revīzijas komiteja
Par Revīzijas komitejas darbību plašāk skatīt sadaļā Iekšējās kontroles un risku pārvaldības sistēma.
Valde
2-līmeņu kredītkomitejas
Debitoru vadības komiteja
Risku, aktīvu un pasīvu vadības komiteja
Informācijas sistēmu vadības komiteja
Investīciju komiteja
Ētikas komiteja
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
159
Iekšējās kontroles un risku pārvaldības sistēma
Iekšējā kontrole
ALTUM iekšējās kontroles sistēma ir veidota, lai nodrošinātu uzņēmuma efektīvu, ilgtspējīgu un sekmīgu darbību, sniegtās informācijas patiesumu un atbilstību attiecīgajiem normatīvajiem aktiem un darbības principiem, lai sniegtu pamatotu un pietiekamu pārliecību, ka ALTUM aktīvi ir nodrošināti pret zaudējumiem un nesankcionētu valdīšanu un lietošanu, darbības riski tiek pastāvīgi apzināti, uzraudzīti un pārvaldīti, kapitāla apmērs ir pietiekams ALTUM darbībai piemītošo, apzināto risku segšanai, darījumi notiek saskaņā ar ALTUM noteikto, dokumentēto kārtību, ALTUM darbojas saprātīgi, piesardzīgi un efektīvi, ievērojot likumu un citu normatīvo aktu prasības, kā arī, ka ALTUM pārvaldē konstatētie trūkumi tiek savlaicīgi novērsti.
ALTUM vadība ir atbildīga par visaptverošas iekšējās kontroles sistēmas izveidošanu, tās efektīvas darbības nodrošināšanu. Attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un finanšu pārskatos paustās informācijas patiesumu, objektivitāti, saprotamību un pilnīgumu, šī atbildība tiek īstenota, izraugoties piemērotus uzskaites principus, kuri ir aprakstīti iekšējos normatīvajos dokumentos.
ALTUM iekšējās kontroles sistēmas uzraudzību, tās pietiekamības un efektivitātes novērtēšanu veic Iekšējā audita daļa, kas ir neatkarīga struktūrvienība un funkcionāli ir pakļauta ALTUM Padomei, un kuras vadītāja iecelta ar ALTUM akcionāru sapulces lēmumu. Iekšējā audita daļas darbības mērķis ir stiprināt ALTUM vērtību un ar neatkarīgu un objektīvu vērtējumu palīdzēt uzņēmuma padomei, valdei un struktūrvienību vadītājiem efektīvāk sasniegt izvirzītos stratēģiskos un biznesa mērķus. Akcionāru sapulce ik gadu apstiprina Iekšējā audita daļas gada darbības plānu, par kura izpildi Iekšējā audita daļa ziņo Akcionāru sapulcei. Padome veic uzraudzību tam, kā valde nodrošina iekšējās kontroles sistēmas izveidi un nodrošina tās efektīvu darbību.
Iekšējā audita daļa 2025.gadā, atbilstoši ALTUM akcionāru sapulces apstiprinātajam darbības plānam, sagatavoja 11 (2024: 14) audita ziņojumus, kuros tika sniegts iekšējās kontroles sistēmas novērtējums, un par ko tika informēta ALTUM Padome. Pārskata periodā veikto iekšējo auditu rezultātā ir secināts, ka iekšējā kontroles sistēma kopumā ir efektīva, lai gan ir nepieciešami atsevišķi uzlabojumi. Pārskata gadā veiktajos auditos kopā tika sniegti 60 (2024: 108) audita ieteikumi ar ieviešanas termiņu un 12 konsultatīva rakstura ieteikumi. Uz pārskata sagatavošanas brīdi no 60 sniegtajiem ieteikumiem ir ieviesti 35 ieteikumi un 25 ieteikumiem nav iestājies ieteikuma ieviešanas termiņš. Ar audita ziņojumiem sniegta pārliecība ALTUM vadībai par sekojošiem procesiem: Kredītreitinga aprēķins; Iekšējo apmācību nodrošināšana; Valsts atbalsta programmu un citu produktu/pakalpojumu pašizmaksas aprēķins un analīze; Valsts atbalsts apgrozāmo līdzekļu iegādei lauksaimniecības produkcijas ražošanai; Atmaksu finansējuma izmantošana programmu īstenošanai; aizdevumu, kas finansēti no Zaļo obligāciju finansējuma, atbilstība Zaļo obligāciju finansējuma ietvaram; Interešu konflikta, krāpšanas un korupcijas riska novēršanas iekšējās kontroles sistēma; Latvijas Bankas Kredītu reģistra un citu ziņu pieprasīšanas pamatojuma un sniegto ziņu/datu atbilstība; Latvijas zemes fonda darījumu uzskaite grāmatvedībā; Portfeļgarantijas; Klientu attālinātās identifikācijas ieviešana.
Iekšējā audita daļa savus pienākumus veic atbilstoši piemērojamajiem normatīvajiem aktiem, ievērojot iekšēja audita profesionālās prakses starptautiskos standartus, un ALTUM iekšējiem normatīvajiem aktiem. Iekšējā audita daļa vismaz reizi gadā sagatavo un iesniedz Akcionāru sapulcei pārskatu par veiktajām pārbaudēm, galvenajām atklātajām problēmām un tūkumiem, novērtējot iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti un izsakot viedokli par veicamajiem pasākumiem iekšējās kontroles sistēmas darbības uzlabošanai.
ALTUM kopš 2017.gada 1.decembra ir izveidota Revīzijas komiteja, kura, cita starpā, uzrauga iekšējās kontroles un riska pārvaldības sistēmas darbības efektivitāti, ciktāl tā attiecas uz finanšu pārskatu un objektivitātes nodrošināšanu. Revīzijas komiteja atbilstoši Finanšu
instrumentu tirgus likuma prasībām uzrauga ALTUM finanšu pārskatu sagatavošanas procesu un veic citus tai normatīvajos aktos
noteiktos pienākumus. Revīzijās komiteja cieši sadarbojās ar Iekšējā audita daļu. 2025.gadā norisinājās 3 revīzijas komitejas sēdes, kurās tika izskatīti 5 jautājumi (2024.gadā 6 komitejas sēdes, kurās izskatīti 6 jautājumi). Plašāku informāciju skatīt ALTUM interneta mājas lapā www.ALTUM.lv sadaļas “PAR ALTUM” apakšsadaļā“ Revīzijas komiteja”.
ALTUM ir izstrādāta Grāmatvedības politika un Uzkrājumu veidošanas politika, kuru mērķis ir noteikt darījumu, faktu, notikumu un finanšu pārskata posteņu uzskaites, novērtēšanas un atspoguļošanas principus, metodes un noteikumus. ALTUM vadība noteikusi finanšu uzskaites principus, kas nodrošina, ka finanšu pārskati sniedz informāciju, kas ir ticama un noderīga finanšu pārskatu lietotājiem lēmumu pieņemšanai. Piemērotā Grāmatvedības politika un Uzkrājumu veidošanas politika nodrošina, ka ALTUM finanšu pārskatos paustā informācija ir patiesa, salīdzināma, savlaicīga, nozīmīga, saprotama, atbilstīga un pilnīga. ALTUM ir izstrādāti iekšējie normatīvie dokumenti, kas nosaka finanšu pārskatu sagatavošanas kārtību.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
160
Iekšējās kontroles un risku pārvaldības sistēma (turpinājums)
Iekšējā kontrole (turpinājums)
ALTUM ieviestie personas datu apstrādes principi, t.sk. personāla atlases procesos sniedz informāciju par to, kā ALTUM rīkojas ar personas datiem, izmantojot savus iekšējos resursus, tostarp informācijas sistēmas. Personas dati ir jebkura informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu. Lai informētu par personas datu apstrādi, ALTUM interneta mājas lapā sadaļā “Privātuma
politika” sniedz iepriekš norādīto informāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu (ES) 2016/679 (2016.gada 27.aprīlis)
par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti.
Risku pārvaldība
Risku pārvaldības mērķis ir identificēt, novērtēt, vadīt un kontrolēt potenciālos notikumus un situācijas, lai nodrošinātu pārliecību par uzņēmuma stratēģisko mērķu sasniegšanu.
ALTUM risku pārvaldībai ir izveidota risku vadības sistēma, ņemot vērā ALTUM biznesa apjomus, struktūru un darbības specifiku, kā arī ņemot vērā ierobežotās iespējas vadīt atsevišķus riskus. Risku pārvaldības stratēģija ietver riska pārvaldības pamatprincipus un to apstiprina ALTUM Padome. Stratēģija nosaka pieļaujamos riska pozīciju un koeficientu intervālu robežas galvenajiem riska veidiem balstoties uz risku klasifikāciju. ALTUM valde īsteno risku vadības politiku, stratēģiskajās aktivitātēs ievērojot Padomes noteiktos risku ierobežojumus.
ALTUM īsteno tās darbību ietekmējošo risku pārvaldīšanu atbilstoši ALTUM apstiprinātajiem risku vadības iekšējiem normatīvajiem dokumentiem, kas apraksta un nosaka līdzekļu kopumu un risku izvērtējumu, kādi tiek izmantoti tās darbībai piemītošo risku vadībai.
Risku pārvaldības regulējumu un iekšējo normatīvu mērķis ir veikt preventīvas risku vadības darbības, kas veidotu iepriekšēju un izsvērtu risku vadības sistēmu, nodrošinot darījumu un citu darbību izvērtējumu pirms to uzsākšanas. Vienlaikus, risku vadības iekšējā sistēma tiek pastāvīgi uzraudzīta un pilnveidota, atbilstoši augošajiem ALTUM darbības apjomiem un korporatīvās pārvaldes uzbūvei.
Risku pārvaldībā tiek ievērots rūpīgas pārvaldības princips, balstoties uz šādiem galvenajiem risku vadības elementiem:
ALTUM nodrošina risku pārvaldības nepārtrauktību, kā tās funkciju sastāvdaļu;
ALTUM nosaka un novērtē iespējamos riskus pirms jaunu produktu vai pakalpojumu ieviešanas;
uzņemoties riskus, ALTUM saglabā ilgtermiņa spēju īstenot tās darbībai noteiktos mērķus un uzdevumus;
ALTUM neiesaistās darījumos, neveic darbības u.tml., kas var radīt riskus, kuri var apdraudēt ALTUM darbības stabilitāti, vai arī kas būtiski var kaitēt ALTUM reputācijai.
Risku pārvaldībai ALTUM pielieto dažādas risku analīzes metodes un instrumentus, kā arī nosaka riska limitus un ierobežojumus. Risku vadība tiek integrēta visos ALTUM pārvaldības procesos un tiek veikta, pamatojoties uz izstrādātām un apstiprinātām politikām, stratēģijām, procedūrām, metodikām un citiem iekšējiem normatīvajiem dokumentiem. Risku pārvaldīšanas process ietver risku identifikāciju un pārvaldīšanu, t.sk., mērīšanu, novērtēšanu, noteikto ierobežojumu un limitu ievērošanas kontroles kārtību, risku mazinošu pasākumu noteikšanu un risku pārskatu sniegšanu.
Atbilstoši makroekonomisku izmaiņu un tendenču ietvarā tiek veiktas arī risku vadības pielāgošanas darbības, kas ietver ne vien īpašu atbalstu konkrētām uzņēmējdarbības nozarēm atbalsta programmu ietvaros, bet arī šo programmu klientu risku vadību un uzraudzību īstenojot ar portfeļa riska vadības instrumentiem, kā piemēram, kredītriska vadība un citiem ar portfeļa kvalitātes uzraudzību saistītiem elementiem.
Turpinoties ģeopolitiskajai spriedzei un ar to saistītajai ekonomiskajai nenoteiktībai, Altum konsekventi ievēro risku pārvaldības politikās noteiktos ierobežojumus attiecībā uz sadarbību ar Krievijas Federāciju un Baltkrievijas Republiku. No 2022.gada novembra aizdevumi juridiskām personām, ja to faktiskie īpašnieki vai amatpersonas ir Krievijas vai Baltkrievijas pilsoņi, tika atteikti, veicot atsevišķu izvērtējumu, izņemot izņēmuma gadījumus, kad šo valstu pārstāvjiem kapitādaļu īpatsvars bija līdz 10%. No 2026.gada sākuma šī pieeja tiek pastiprināta līdz nulles tolerances līmenim, liedzot Krievijas iedzīvotājiem saņemt atbalstu kā privātpersonai vai kā uzņēmuma dalībniekam. Sabiedrība nodrošina nepārtrauktu starptautisko un nacionālo sankciju režīmu monitoringu un savlaicīgu nepieciešamo kontroles pasākumu veikšanu.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
161
Iekšējās kontroles un risku pārvaldības sistēma (turpinājums)
Risku pārvaldība (turpinājums)
2025.gadā Altum ieviesa uzlabojumus Vispārējā risku novērtēšanas metodoloģijā, ieviešot efektīvu tā īstenošanas ietvaru - elektroniskas anketas, vienlaikus saglabājot esošo metodoloģiju. Šis atjauninājums optimizē kopējo risku novērtēšanas procesu, padarot to ātrāku, efektīvāku un piemērotāku biežākai izpildei salīdzinājumā ar pašreizējo 18 mēnešu ciklu. Galvenās izmaiņas šajā pieejā ietver: attālinātu interviju veikšanu, izmantojot elektroniskas anketas, riska rādītāju konsolidāciju, izpēti reducējot uz trīskārt fokusētāku pieeju, risku indikatorus kārtojot pēc to būtiskuma. Validācijas intervijas veiktas tajos riska segmentos, kuros novērotas būtiskas novirzes no 2024.gada rezultātiem.
Citas galvenās aktivitātes, lai veicinātu ALTUM risku pārvaldības sistēmu 2025.gadā:
Kapitāla pietiekamības aprēķināšanas (CAR) metodoloģija ir sagatavota saskaņā ar Bāzeles III principiem un normatīvajām prasībām, kas ir obligātas bankām, bet Altum tās piemēro brīvprātīgi.
Paredzamo kredītzaudējumu (ECL) modelis valsts atbalsta programmām ir uzlabots, lai iekļautu koncentrācijas risku, kas rodas no palielināta darījumu ekspozīciju apjoma konkrētās programmās. Tas nodrošina, ka riska segums joprojām ir pietiekams, lai mitigētu būtisko riska ietekmi iespējamos saistību neizpildes gadījumus.
Vairākas digitalizācijas iniciatīvas ir ieviestas vai uzsāktas, lai uzlabotu efektivitāti un datu precizitāti vairākos riska pārvaldības procesos.
2025.gadā ALTUM ieviesa riskos balstītu pieeju klientu izpētei, kur riska vadības instrumenti, tostarp klientu izpētes biežums un apjoms, noteikti proporcionāli raksturīgajiem riskiem, ņemot vērā klienta, pakalpojuma, ģeogrāfiskā un darījuma riska līmeni.
Altum piemēro riskos balstītu pieeju AML/CFT un sankciju riska pārvaldībai saskaņā ar trīs aizsardzības līniju modeli:
1) 1.aizsardzības līnija – biznesa vienības, atbildīgas par AML/CFT un sankciju risku pārvaldību klientu mijiedarbības laikā;
2) 2.aizsardzības līnija – Risku vadības departamenta Klientu atbilstības daļa – nodrošina AML/CFT un sankciju riska pārvaldības ieviešanu, veic kontroles funkcijas, tostarp pirmās aizsardzības līnijas uzraudzību;
3) 3.aizsardzības līnija – Iekšējais audits, veic neatkarīgu pirmās un otrās aizsardzības līnijas darbību uzraudzību, vērtē iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti AML/CFT un sankciju riska pārvaldībā.
Lai uzlabotu klientu apkalpošanas kvalitāti, ātrumu un pieejamību, ir uzsākta attālinātās identifikācijas procesa ieviešana. Projekta realizācija plānota pēc dokumentācijas ietvara apstiprināšanas.
Par ESG risku pārvaldību Altum kredītportfelim un garantiju portfelim skatīt sadaļā “ESG risku pārvaldība ALTUM kredītportfelim un garantiju portfelim”.
Informācija par risku pārvaldības sistēmas elementiem atrodama ALTUM gada pārskatā par 2025.gadu. Gada pārskats latviešu un angļu valodā ir publiski pieejams ALTUM telpās Doma laukumā 4, Rīgā un elektroniskā veidā – interneta mājas lapā www.ALTUM.lv, sadaļas
„INVESTORIEM” apakšsadaļā “FINANŠU INFORMĀCIJA”.
Iekšējā kultūra un ētiska uzvedība
ALTUM ir nulles tolerance pret kukuļošanas un korupcijas darbībām un to aizliegums jebkurā formā gan tieši, gan netieši. ALTUM neiesaistās koruptīvos darījumos un pilnībā tādus nosoda. Atbilstošas korupcijas, kukuļošanas un interešu konfliktu risku pārvaldības nodrošināšanai ALTUM ir izveidota iekšējā kontroles sistēma, kas nodrošina preventīvu risku vadību, un kontroles vide, kas ir vērsta uz korupcijas risku novēršanu, nepieļaujot interešu konfliktu un koruptīvas darbības, un kukuļošanu lēmumu pieņemšanā un darba vidē kopumā.
ALTUM ētikas normu pamatprincipi ir noteikti Ētikas kodeksā un kalpo kā uzvedības standarts ALTUM vadībai un visiem darbiniekiem. Ētikas kodekss ietver vadlīnijas darbiniekiem to ikdienas saskarsmē ar kolēģiem, klientiem, sadarbības partneriem, un tas palīdz veidot atbildīgu, drošu, ērtu darba vidi, kas savukārt veicina darbinieku uzticību un ētisku uzvedību, tādējādi arī nodrošinot uzņēmuma ilgtermiņa mērķu īstenošanu.
Lai konstatētu jebkuru iespējamo kukuļošanas vai korupcijas darbību, jebkuru korupcijas novēršanas likumu un noteikumu pārkāpumu rīcību, ALTUM nodrošina vairākus drošus un aizsargātus kanālus, tai skaitā trauksmes ziņošanu. 2025.gadā nav saņemtas sūdzības par
korupciju un trauksmes ziņojumi.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
162
Iekšējās kontroles un risku pārvaldības sistēma (turpinājums)
Uzņēmuma darbības caurskatāmība
Uzņēmuma darbības caurskatāmība ir pamats efektīvām investoru attiecībām un veiksmīgai komunikācijai ar akcionāriem un citām ieinteresētajām pusēm. ALTUM regulāri un laikus informē akcionārus un citas ieinteresētās puses par uzņēmuma saimniecisko darbību, finanšu rezultātiem, pārvaldību un citiem aktuālajiem jautājumiem, atklājot precīzu, pilnīgu, objektīvu, aktuālu un patiesu informāciju. Uzņēmuma mājas lapā tiek publiskota informācija par pārvaldību, stratēģiju un darbības virzieniem, gada pārskats, kā arī statūti, ētikas kodeksa vadlīnijas, būtiskākās uzņēmuma politikas, korporatīvās pārvaldības ziņojums.
Informācija tiek atklāta likumā noteiktajos termiņos vai arī nekavējoties pēc tāda notikuma iestāšanās, kurš prasa nodrošināt informācijas atklāšanu. Informācija tiek publiskota latviešu un angļu valodā.
ALTUM ir izveidota un noregulēta informācijas kārtība, kā arī kārtība iekšējai un ārējai komunikācijai. Ir noteiktas konkrētas personas, kuras uzņēmuma vārdā atbild uz investoru un ieinteresēto pušu jautājumiem, kā arī kontaktējas ar masu medijiem. Tā kā 2017.gada oktobrī ALTUM uzsāka obligāciju kotāciju Nasdaq Riga regulētajā tirgū, ALTUM atklāj informāciju saskaņā ar Nasdaq Riga noteikumiem
“Kārtība, kādā Nasdaq Riga, AS emitenti atklāj informāciju” un ALTUM iekšējiem noteikumiem.
Ilgtspējas pārvaldība
ALTUM ilgtspējas pārvaldības struktūra ir visaptveroša un iesaista darbiniekus no vairākām ALTUM struktūrvienībām. Iesaistot dažādu līmeņu vadību un veidojot specializētās darba grupas, tiek nodrošināta stratēģiska ESG mērķu izvirzīšana un īstenošana, efektīva ESG risku pārvaldība, ilgtspējīgas finansēšanas attīstība un atbilstība ārējām ESG prasībām,
Padome nosaka Ilgtspējas stratēģisko virzienu, kā arī uzrauga ESG risku līmeni. Savukārt valde nodrošina ESG stratēģijas izpildi un apstiprina ESG risku novērtējumu. Specializētas darba grupas un departamenti nodrošina ESG aspektu integrāciju ikdienas procesos. Ilgtspējas un risku vadības eksperti koordinē ESG iniciatīvas, veic risku novērtēšanu un uzraudzību, savukārt Ilgtspējīgu finanšu produktu darba grupa attīsta jaunus risinājumus. Plašāk par ALTUM Ilgtspējas pārvaldību lasīt šeit.
Sadarbība ar ieinteresētajām pusēm
Regulāra un jēgpilna komunikācija ar dažādām ALTUM ietekmes pusēm ir viens no svarīgiem instrumentiem, lai identificētu ietekmēs pusēm būtiskus jautājumus un risinātu tos iesaistītajām pusēm vislabākajā veidā. ALTUM būtiskākās ieinteresētās puses noteiktas, ievērojot unikālo ALTUM kā attīstības finanšu institūcijas lomu tautsaimniecības attīstībā, ar finanšu instrumentiem nodrošinot finanšu pieejamību valsts definētām uzņēmēju un privātpersonu grupām, kuru atbalsts sniedz pozitīvu un jēgpilnu ilgtermiņa ietekmi uz visu sabiedrību kopumā. Ietekmes pušu noteikšanā tiek ievēroti ALTUM biznesa procesi, un, lai nodrošinātu efektīvu sadarbību, ALTUM praktizē katrai grupai piemērotus sadarbības un komunikācijas veidus.
Klienti
2025.gadā ALTUM turpināja paplašināt sadarbību ar jauniem klientu segmentiem, īpašu uzmanību pievēršot uzņēmumiem, kas darbojas militārajā un drošības tehnoloģiju jomā, kā arī citiem inovatīvajiem biznesiem. Šie uzņēmumi pārstāv strauji augošus tirgus segmentus ar būtisku ietekmi uz valsts ekonomisko noturību un tehnoloģisko kapacitāti, tādēļ to atbalsts ir stratēģiski nozīmīgs.
2025.gada 4.ceturksnī ALTUM ieviesa jaunu hipotekāro aizdevumu programmu reģionu iedzīvotājiem. Programmas īstenošanai tika izstrādāta jauna klientu apkalpošanas plūsma Salesforce sistēmā, kas kalpo kā modernizēta klientu attiecību vadības platforma. Jaunās plūsmas izstrādē prioritāte bija nodrošināt ātrāku un precīzāku pieteikumu apstrādi, vienlaikus samazinot no klienta pieprasīto dokumentu un datu apjomu.
ALTUM piedāvā arī attālināto klientu apkalpošanas plūsmu. Šī pieeja ļauj klientiem patstāvīgi iesniegt aizdevuma pieteikumus un visus nepieciešamos dokumentus, nodrošinot augstu ērtības līmeni un procesu elastību. Tomēr datu analīze rāda, ka klienti, kuri pilnībā apkalpojas attālināti, biežāk saskaras ar atteikumu pirmajā pieteikuma iesniegšanas reizē. Konsultācija ar darījumu vadītāju palīdz klientiem precīzāk izprast programmu prasības un sagatavot atbilstošu pieteikumu, kā rezultātā atkārtota pieteikuma kvalitāte būtiski uzlabojas un tas biežāk tiek apstiprināts.
Balstoties uz šo pieredzi, ALTUM komunikācijā gan ar uzņēmumiem, gan privātpersonām aktīvi aicina klientus pirms pieteikuma iesniegšanas pieteikties konsultācijai. Kvalitatīva konsultācija palīdz klientiem ietaupīt laiku un resursus, vienlaikus optimizējot ALTUM darbinieku darba slodzi un uzlabojot kopējo pieteikumu izskatīšanas efektivitāti.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
163
Sadarbība ar ieinteresētajām pusēm (turpinājums)
Darbinieki
Darbinieku iesaiste ir būtiska gan ALTUM darba vides, darba drošības, mācību procesu u.c. jomu pilnveidošanai, gan jaunu darbības virzienu attīstībai, atbalsta programmu īstenošanai un pilnveidei. Darbinieku viedokļi tiek apzināti darbinieku aptaujās, sadarbībā ar darbinieku pilnvarotajiem pārstāvjiem, kā arī iesaistot darba grupās, hakatonos un citās sadarbības formās gan struktūrvienību ietvaros, gan starp tām, nodrošinot viedokļu apmaiņu, savstarpēju atbalstu, jaunu ideju un risinājumu ģenerēšanu, u.c.
Padome un Akcionāri
Akcionāri
ALTUM darbības caurskatāmība ir pamats komunikācijai ar akcionāriem, padomi un citām ietekmes pusēm. ALTUM regulāri un laikus informē akcionārus un padomi par uzņēmuma saimniecisko darbību, finanšu rezultātiem, pārvaldību un citiem aktuālajiem jautājumiem, atklājot precīzu, pilnīgu, objektīvu, aktuālu un patiesu informāciju.
Akcionāru efektīva iesaistīšana lēmumu pieņemšanā palīdz sasniegt uzņēmuma finanšu un nefinanšu mērķus, kā arī nodrošina uzņēmuma ilgtspējīgu darbību.
Padome
ALTUM padome pārstāv akcionāra intereses, pārrauga valdes darbību un iesaistās ALTUM stratēģiskajā attīstībā, kā arī finanšu un risku pārvaldības uzraudzībā. ALTUM ir noteikta un saprotama padomes darba organizācija un savlaicīgas, kvalitatīvas un atbilstošas informācijas pieejamība, kas veicina padomes uzdevumu efektīvu izpildi un padomes locekļu pilnvērtīgu iesaisti lēmumu pieņemšanā.
Padomes darbības principus, kā arī galvenos pienākumus nosaka statūti un padomes darba organizēšanas kārtība. Padomes uzdevumus un atbildību regulē normatīvie akti.
2025.gada maijā Padome apstiprināja ALTUM vidēja termiņa darbības stratēģiju 2025. – 2027.gadam, par ko sīkāk skatīt sadaļu “Stratēģija 2025 - 2027”.
Informācija par ALTUM Padomi un Akcionāriem ir pieejama apakšsadaļā “Pārvaldības modelis”.
Investori
Laba ALTUM finanšu, risku un korporatīvā pārvaldība ir priekšnoteikums labām un kvalitatīvi organizētām investoru attiecībām. ALTUM ir aktīvs kapitāla tirgus dalībnieks kopš 2017.gada ar regulārām obligāciju emisijām Nasdaq obligāciju regulētajā tirgū. Investoru izbraukumu prezentācijas (road show) un investoru regulāri sazvani ir neatņemama katras obligāciju emisijas priekšdarbu sastāvdaļa. Kvalitatīva ceturkšņu finanšu un darbības informācija, kā arī regulāri paziņojumi biržā par ALTUM darbībai būtiskiem notikumiem ir neatņemama ikdienas investoru attiecību sastāvdaļa, kuru ALTUM veic ar rūpību un atbildību.
2025.gada 23.maijā, Attīstības finanšu institūcija Altum veiksmīgi realizēja 5 gadu obligāciju izvietošanu par kopējo summu 70 miljoni eiro, kas ir līdz šim lielākais Sabiedrības obligāciju emisijas apjoms. Kopumā obligāciju piedāvājumā piedalījās 18 institucionālie investori, tostarp Ziemeļu investīciju banka (Nordic Investment Bank). Izsniegtā apjoma sadalījums bija šāds: 69% - aktīvu pārvaldības fondiem, 14% Ziemeļu investīciju bankai, 13% Baltijas bankām un 4% apdrošināšanas kompānijām. Ģeogrāfiski 43% obligāciju tika piešķirti Latvijas investoriem, 32% – Lietuvas, 11% – Igaunijas un 14% – Somijas investoriem. Obligāciju ienesīguma līmenis – 3,576%.
Bankas
Bankas ir būtiski partneri ALTUM darbībā gan izmantojot ALTUM garantiju produktus, gan piesaistot ALTUM līdzfinansējumu banku klientu projektu finansēšanā. ALTUM garantijas nodrošina multiplikatora efektu, jo katrs garantētais eiro ļauj bankām izsniegt lielāku apjomu finansējuma. ALTUM sniegtās garantijas 2025.gada laikā sasniedz 200 milj. eiro, +57 milj. 2024.gada izsniegšanas apjomiem, savukārt ALTUM garantiju portfelis uz 2025.gada beigām sasniedz 628 milj. eiro.
Banku iesaistes novērtējumam ALTUM veic ikgadēju sadarbības partneru aptauju, kur banku darbinieki sniedz atgriezenisko saiti par ALTUM sniegtajiem pakalpojumiem, darbinieku kompetenci un novērtē līdzšinējo sadarbību.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
164
Sadarbība ar ieinteresētajām pusēm (turpinājums)
Padome un Akcionāri (turpinājums)
Politikas veidotāji, valsts vai uzraudzības iestādes
ALTUM regulāri sadarbojas ar Latvijas Republikas nozaru ministrijām, lai apzinātu politikas veidotāju prioritātes, nozaru problemātiku un vajadzības un efektīvi līdzdarbotos atbalsta programmu izveidošanā attiecīgajām nozarēm.
Piegādātāji
Lai nodrošinātu veiksmīgu sadarbību ar ietekmes pusēm, 2024.gada vasarā tika ieviests ALTUM piegādātāju rīcības kodekss, kas nosaka prasības sadarbības partneriem, no kuriem ALTUM iegādājas preces vai pakalpojumus, lai nodrošinātu godprātīgas sadarbības principus. Tas ietver cilvēktiesību ievērošanu, diskriminācijas novēršanu, drošas un veselīgas darba vides nodrošināšanu, vides aizsardzību un klimata pārmaiņu mazināšanu, kā arī kukuļošanas un korupcijas nepieļaušanu. Piegādātājiem, kuru līguma summa bez PVN ir vienāda vai lielāka par 100,000 eiro, ir pienākums apliecināt šī kodeksa ievērošanu. Plašāk lasīt šeit.
Izglītības iestādes
Veicinot zinātnes un uzņēmējdarbības sadarbību, jauniešu iesaisti zinātniskajos pētījumos, pētniecības kvalitāti un inovatīvu ideju komercializāciju, 2025.gadā ALTUM sadarbojās ar Latvijas Biozinātņu un Tehnoloģiju universitātē, Latvijas Lauksaimniecības un Meža Zinātņu akadēmiju.
Finansiāli atbalstot labāko Latvijas Lauksaimniecības un meža zinātņu akadēmijas zinātnisko pētījumu autorus, ALTUM veicina inovatīvu
lauksaimniecības risinājumu rašanos un to ieviešanu dzīvē. Sadarbība ar Banku augstskolu un Latvijas universitāti nodrošina topošajiem
finanšu jomas profesionāļiem reālu iesaisti praktiskos valsts atbalsta instrumentu ieviešanas jautājumos, sniedzot prakses vietas studentiem un tādējādi veicinot vēl jēgpilnāku studiju saikni ar finanšu sektora attīstību.
NVO, eksperti un profesionālās asociācijas
ALTUM regulāri sadarbojas ar nozaru ekspertiem un uzņēmējdarbības atbalsta un interešu aizstāvības organizācijām, lai izveidotu uzņēmēju un citām klientu grupu vajadzībām atbilstošus finanšu produktus. ALTUM ir atvērts ekspertu un profesionālo organizāciju viedokļiem, veidojot jaunus finanšu produktus un pilnveidojot eso šos. ALTUM aktīvi iesaistās starptautisko attīstības finanšu institūciju asociācijās, gan diskutējot par Eiropas Komisijas jaunajām likumdošanas iniciatīvām, gan savstarpēji daloties labākajā praksē, gan stiprinot sadarbību ar ES līmeņa attīstības institūcijām.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
165
Dalība profesionālajās asociācijās un partnerībās
Publiskais Sektors
Apvienības un nevalstiskās organizācijas
Finanšu institūcijas
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
166
Dalība profesionālajās asociācijās un partnerībās (turpinājums)
Starptautiskās organizācijas un finanšu institūcijas
ALTUM ir investors Trīs jūru iniciatīvas investīciju fondā Three Seas Initiative Investment Fund. Fonds izveidots ar mērķi Centrāleiropas
un Austrumeiropas reģionā atbalstīt transporta, enerģētikas un digitālās infrastruktūras projektus, veicinot reģiona ekonomisko attīstību un infrastruktūras atbilstību augstiem standartiem. Valdes loceklis Jēkabs Krieviņš ieņem Uzraudzības padomes locekļa amatu.
Ekspertu organizācijas
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
167
ESG – Vides aspekts (Environment)
Ieguldījums ilgtspējā
Finanšu nozarei ir izšķiroša nozīme Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā, tostarp pārejā uz klimatneitrālu, klimatnoturīgu, resursu efektīvu un taisnīgu ekonomiku. Ilgtspēja ir galvenā ALTUM uzņēmējdarbības un stratēģijas daļa, un tā kļuvusi par svarīgu stratēģisko virzītājspēku banku nozarē, kā arī attīstības finanšu institūcijām Eiropā. ALTUM uzņemas atbildību par savas ikdienas darbības ilgtermiņa ekonomisko, vides un sociālo ietekmi un pastāvīgi strādā, lai ar pieņemtajiem ieguldījuma lēmumiem, veidojot portfeli, sekmētu ilgtspējīgu attīstību, neradītu nelabvēlīgu ietekmi uz ilgtspējas faktoriem un sniegtu pozitīvu ieguldījumu uzņēmumu transformācijā uz ilgtspējīgu ekonomiku un veicinātu rīkoties atbildīgi savā uzņēmējdarbībā.
Atbalstot pasaules kopīgo plānu klimata pārmaiņu mazināšanai, nabadzības izskaušanai un nevienlīdzības apkarošanai līdz 2030.gadam, ALTUM seko tiem uzņēmumiem, kuri ir apņēmušies sniegt ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā, un ir noteicis prioritāros ANO Ilgtspējīgas
attīstības mērķus (turpmāk - ANO IAM). Altum savā darbā definējis četras ilgtspējas darbības jomas, caur kurām tiek sekmēta ANO
ilgtspējas attīstības mērķu sasniegšana.
Ilgtspējas darbības jomas
ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķi
Attīstības finanšu institūcijas darbība
-Finanšu instrumentu portfeļa un ieguldījumu ietekmes vadība, ilgtspējīgs finansējums
-Dalība kapitāla tirgos
-Kredītriska pārvaldība
Attīstības finanšu institūcijas ikdienas procesu pārvaldība
-Korporatīvā pārvaldība
-Iepirkumi
-Organizācijas vides aizsardzības iniciatīvas
Darbinieki un darba vide
-Darbinieku labbūtība
-Ekspertīzes un pieredzes veicināšana un apmaiņa
Ilgtspējas vadība un ziņošana
-Ilgtspējas pārvaldība
-Ilgtspējas ziņošanas ALTUM un AIF Altum Kapitāla fonds
Sākot jau ar 2021.gada sākumu, ALTUM vadība kā vienu no prioritātēm bija izvirzījusi ilgtspējīgu finansējumu un ESG aspektu integrāciju kredītrisku vadībā un biznesa procesos. Tas bija arī viens no ALTUM Stratēģijas 2022.-2024.gada mērķiem.
Savukārt, izstrādājot Altum vidēja termiņa stratēģiju 2025. – 2027.gadam tika integrēti ilgtspējas aspekti (i) gan kreditēšanas jomā, liekot akcentu uz pārejas finansējumu un produktiem dažādos segmentos, lai palīdzētu uzņēmumiem transformēties, gan (ii) risku pārvaldības jomā. Ievērojot stratēģijas dokumentu hierarhiju, Altum Ilgtspējas stratēģija izvērsīs Altum stratēģijā 2025.-2027.gadam jau noteiktos virzienus – finansējums pārejai uz zema oglekļa ekonomiku un virzība uz oglekļa neitralitāti. Altum ir izvirzījis mērķi mazināt finansētā portfeļa CO 2 emisijas, finansēt noteiktus segmentus ilgtspējīgu projektu īstenošanai. Altum fokusēsies uz finansējumu tādiem projektiem, kas paredzēti energoefektivitātes uzlabošanai gan uzņēmumiem, gan dzīvojamām ēkām, atjaunīgo energoresursu izmantošanai un to infrastruktūrai, zaļām ēkām, ilgtspējīgam transportam, aprites ekonomikas projektiem un pārejai uz zema oglekļa ekonomiku. Altum plāno paplašināt atbalstu un finansējumu šo nozaru piegādes ķēdes partneriem, lai veicinātu kopējo uzņēmumu produktu un sniegto pakalpojumu dekarbonizāciju visā piegādes ķēdē. Tāpat Altum atbalstīs projektus, kas veicina labklājības izaugsmi, labi funkcionējošu un produktīvu sabiedrību (zemas īres namu būvniecība, daudzdzīvokļu ēku energoefektivitāte, sociālā uzņēmējdarbība).
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
168
Ieguldījums ilgtspējā (turpinājums)
ALTUM īsteno atbildīgu uzņēmējdarbību, balstoties uz starptautiski atzītiem normatīvajiem regulējumiem un vadlīnijām, nodrošinot institūcijas caurskatāmību, ētisku rīcību un ilgtspējīgu attīstību. ALTUM darbība ir vērsta ne vien uz atbilstības nodrošināšanu, bet arī uz proaktīvu rīcību, lai veidotu ilgtspējīgu vērtību visām iesaistītajām pusēm – darbiniekiem, investoriem, klientiem un sabiedrībai kopumā.
ALTUM pilnveido un attīsta iekšējos procesus, lai uzraudzītu atbilstību ANO Globālā līguma principiem (ANO Global Compact) un
nodrošināt atbilstību OECD vadlīnijām par atbildīgu uzņēmējdarbību (OECD guidelines for multinational enterprises). ALTUM ikdienas
darbībā cilvēktiesību ievērošana ir būtisks pamatprincips, kas tiek integrēts visos institūcijas darbības aspektos. ALTUM strādā pie atbilstības ANO vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām (UNHCR Guiding Principles on Business and Human Rights).
Ceļā uz ilgtspējīgām finansēm un ilgtspējas aspektu integrāciju visos Altum procesos un informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju finanšu pakalpojumu nozarē:
notiek darbs pie ilgtspējīgu finanšu instrumentu klāsta paplašināšanas
tiek veicināta MVU un MidCap virzība ilgtspējīgā attīstībā, nodrošinot tiem atbilstošu finansējuma pieejamību un noteiktus stimulus ilgtspējas rezultātu sasniegšanā
kopumā tiek palielināts finanšu sektora un valsts atbalsts, lai paātrinātu uzņēmumu parēju uz ilgtspējīgu ekonomiku
tiek pārskatīti iekšējie procesi, lai integrētu ESG aspektus, pieņemot ar finansēšanu saistītus lēmumus un tālākā portfeļa uzraudzībā
tiek pilnveidotas darbinieku kompetences ilgtspējīga finansējuma un ESG aspektu integrācijā risku pārvaldībā
Būtiskuma matrica
ALTUM ir identificējusi un īsteno ciešu sadarbību ar ALTUM ieinteresētajām pusēm, apzinoties ALTUM īpašo lomu tautsaimniecībā, kā arī ieinteresēto pušu vajadzības un risinot tās. ALTUM apzinās un izvērtē savas darbības sociālo, vides un ekonomisko ietekmi un iesaista ieinteresētās puses abpusēji būtisku jautājumu risināšanā. Veidojot attiecības ar iesaistītajām pusēm, ALTUM organizē un iesaistās konsultācijās, veido partnerības, rīko informatīvus un izglītojošus pasākumus.
Lai sastādītu ALTUM ilgtspējas būtiskuma matricu un nodefinētu ambīciju līmeni attiecībā uz ilgtspējīgu finansējumu aizdevumu portfelī, 2021.gada nogalē tika veikta ieinteresēto pušu apzināšana, kartēšana un aptauja, kas ļāva identificēt ilgtspējas saturā ietveramos būtiskos aspektus.
Šī procesa rezultātā ir identificētas nozīmīgākās ietekmes jomas un būtiskuma aspekti, sastādot Būtiskuma matricu.
Vairāk informācijas var meklēt ALTUM mājaslapā sadaļas “Ilgtspēja un pārvaldība” apakšsadaļā “Būtiskuma matrica”
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
169
Ieguldījums ilgtspējā (turpinājums)
Būtiskuma matrica (turpinājums)
2026.gadā plānots atjaunot Būtiskuma matricu, lai sekotu līdzi izmaiņām ietekmes pušu gaidās, kā arī ievērotu jauno ESRS (European Sustainability Reporting standards) prasības, kas, ALTUM būs saistošas par 2027.gadu.
Ilgtspējīgs finansējums
ALTUM ambīciju līmenis attiecībā uz ilgtspējīgu finansējumu tiek īstenots brīvprātīgi, un to nosaka (i) ieinteresēto pušu, piemēram, investoru, kredītreitingu aģentūru, starptautisko aizdevēju, Nasdaq Baltic, gaidas uz ALTUM kā Latvijas attīstības finanšu institūciju, kam
ir ļoti būtiska ietekme uz Latvijas tautsaimniecību, un (ii) atbilstības prasības publiskajam finansējumam, kas pieejams no ES Kohēzijas politikas un/vai ANM instrumenta, kas sniedz ieguldījumu Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānā/zaļā kursa investīciju plānā, kur ALTUM ieņem kritiski svarīgu lomu finanšu instrumentu īstenošanā MVU sektorā Latvijā.
ALTUM ambīciju līmeni ietekmē arī ilgtspējīgas finansēšanas regulējums, kas jau ir spēkā daļai ALTUM portfeļa (kā piemēram, portfelim, kas finansēts saskaņā ar ALTUM Zaļo obligāciju ietvaru 2021 (iepriekš Zaļo obligāciju ietvars 2017), ņemot vērā Starptautiskās Kapitāla
tirgus asociācijas (ICMA) publicētos Zaļo un sociālo obligāciju principus).
Lai nodrošinātu investoriem pārliecību, ka zaļo obligāciju finansējumu ALTUM ieguldīs videi draudzīgos projektos un nodrošinās noteiktu vides mērķu sasniegšanu, CICERO (Starptautiskais
klimata un vides izpētes centrs/ Center for International Climate and Environmental Research, Oslo, kopš 2022.gada daļa no kredītreitinga aģentūras S&P Global) 2017.gada septembrī sniedza neatkarīgu atzinumu par ALTUM Zaļo obligāciju ietvaru 2017 un saņēma CICERO Vidēji zaļo vērtējumu.
2021.gada 2.pusgadā tika aktualizēts ALTUM Zaļo obligāciju ietvars 2021, ņemot vērā 2021.gada jūnijā
Starptautiskās Kapitāla tirgus asociācijas (ICMA) publicētos Zaļo un sociālo obligāciju principus, par ko 2021.gada decembrī atkārtoti tika
saņemts CICERO Vidēji zaļais vērtējums. “
2021.gada septembrī, kā pirmais uzņēmums no Latvijas, ALTUM ar savu zaļo obligāciju emisiju pievienojās Nasdaq Sustainable Bond
Network.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
170
Ieguldījums ilgtspējā (turpinājums)
Ilgtspējīgs finansējums (turpinājums)
Lai arī nav saistoši ALTUM, taču ALTUM savā ikdienas darbībā ievēro starptautisko finanšu institūciju sektora praksi, tādejādi šobrīd noris EBA (Eiropas Banku iestādes) un ECB (Eiropas Centrālās Bankas) vadlīniju prasību par ESG aspektu integrāciju kredītriska pārvaldībā, tostarp aizdevumu izsniegšanā un uzraudzībā, kā arī klimata risku (Pārejas risku un klimata fizisko risku) pārvaldību tālāka integrācija ALTUM iekšējos procesos.
2022.gadā Latvijas Banka
(līdz 2022.gada 31.decembrim Finanšu un kapitāla tirgus komisija) izstrādāja Latvijas finanšu sektora ilgtspējas
ceļa karti, lai skaidrotu finanšu sektora uzrauga gaidas par finanšu un kapitāla tirgus dalībnieku nostāju un rīcību ilgtspējas risku
identificēšanas un pārvaldības jomā. Ceļa kartes mērķis ir veicināt vienotu izpratni par finanšu un kapitāla tirgus dalībniekiem noteiktiem veicamajiem soļiem ilgtspējas risku identificēšanas un pārvaldības jomā.
ALTUM ESG apņemšanās balstās uz 2022.gadā izstrādāto ceļa karti, kuras īstenošana jau vairāku gadu garumā ir veicinājusi ilgtspējīgu finanšu attīstību. Tās ietvaros ieviestie pasākumi un sasniegtie mērķi atbilst Latvijas Bankas izstrādātās ceļa kartes vadlīnijām.
Ilgtspējas finansējuma klāstā īpaši izceļams ir pārejas finansējuma piedāvājums. Lai sekmētu uzņēmumu veiksmīgu pāreju uz zemoglekļa ekonomiku - mazināt sava produkta vai pakalpojuma dzīves cikla CO 2 pēdu, pielāgoties piegādes ķēžu prasībām attiecībā uz ESG mājas darbiem, stiprināt pielāgošanos klimata fizisko risku radītajai ietekmei, jau 2023.gada vasarā MVU / Lielo uzņēmumu segmentā tika ieviests īpašs “pāreju sekmējošā finansējuma” produkts. 2024.gadā tika uzsākts darbs pie pārejas finansējuma piedāvājuma lauksaimnieku segmentā. Pārejas finansējuma produkts lauksaimnieku segmentā, lai veicinātu, piemēram, lauksaimniecības tehnikas un produktu ražošanas energoefektivitāti un saimniecību klimatnoturību tika ieviests 2025.gada novembrī, noslēdzoties aktīvam ieviešanas posmam 2025.gada laikā gan saistībā ar produkta izstrādi lauksaimniekiem, gan vienotas Eiropas finanšu sektorā aprobētas metodoloģijas ilgtspējīgu projektu identificēšanai ieviešanas visās ALTUM aizdevumu programmās MVU / Lielo uzņēmumu un Lauksaimnieku segmentiem.
ALTUM apņemies sekot labākajiem nozares piemēriem Eiropā, kas ir pauduši savu stingru nostāju, definējot sasniedzamos mērķus un neatbalstāmās nozares un projektus neatkarīgi no finansējuma izcelsmes un kas jau šobrīd nefinansē enerģijas ražošanas projektus, kuros izmanto fosilo kurināmo. Esošais klientu portfelis tiks pārskatīts, stimulējot klientu pāreju uz ilgtspējīgu attīstību, kā arī pakāpeniski atsakoties no tādu projektu finansēšanas, kas neatbildīs ALTUM noteiktajiem ESG aspektiem kredītriska pārvaldībā.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
171
Ieguldījums ilgtspējā (turpinājums)
Portfeļa devums ilgtspējīgā attīstībā
Finansētie projekti, kas sekmē Vides mērķu sasniegšanu
Papildus pārejas finansējuma produktam, kas tagad pieejams ne tikai MVU/Lielo uzņēmumu segmentā, bet arī Lauksaimnieku segmentā (skat. iepr. apakšsadaļu), lielu artavu projektu, kas sekmē Vides mērķu sasniegšanu, veido ANM finansējuma klimata programmas. Jāatzīmē, ka visas programmas, kuru ietvaros ir pieejams finansējums no ANM, no atbalstāmo aktivitāšu viedokļa ir ar ilgtspējas uzsvaru, tikai dažādos aspektos, un iedalās (i) klimata programmas, nodrošinot DNSH principa ievērošanu Taksonomijā noteiktām vides mērķu prasībām, (ii) digitalizācijas programma ar mērķi celt produktivitāti un (iii) zemas īres namu programma ar sociālo mērķi – mazināt nevienlīdzību.
Savukārt no aizdevuma programmas, kas vēsturiski veidojās piesaistot “zaļo obligāciju” finansējumu MVU segmentā energoefektivitātes, atjaunīgo energoresursu, ilgtspējīga transporta un pasīvās ēkas sektoros, tālāk attīstījušās vairākas ilgtspējīgu projektu aizdevumu programmas, kur finansējuma resurss ir gan publiskais finansējums, gan aizņemtie resursi.
Jauno darījumu apjoma pieaugumu ilgtspējīgiem aizdevumiem pozitīvi ietekmē jau kopš 2023.gada rudens piešķirtais papildus stimuls - atlaide ilgtspējīgu projektu finansējuma cenai, kas sākotnēji tiek piemērota 18 mēnešu laikā no aizdevuma piešķišanas brīža. Līdz ar vienotas Eiropas finanšu sektorā aprobētas metodoloģijas ilgtspējīgu projektu identificēšanai ieviešanas visās ALTUM aizdevumu programmās MVU un Lauksaimnieku segmentiem ar 2025.gada novembri, visiem ilgtspējīgiem aizdevumu projektiem (aizdevumiem bez kapitāla atlaides) gan MVU / Lielu uzņēmumu, gan Lauksaimnieku segmentos, kas atbilst Eiropas Investīciju Bankas “zaļo projektu” rīka ietvaram (“EIB green checker”), ir pieejama atlaide finansējuma cenai visa aizdevuma laikā.
Ieviešot ilgtspējīgu projektu identificēšanas procesu, arī universālajās aizdevumu programmās MVU un Lauksaimnieku segmentos, kas nav īpašas ilgtspējīgu projektu aizdevumu programmas, būs iespējams identificēt ilgtspējīgus projektus.
2025.gada nogalē ALTUM ieviesa divas jaunas atbalsta programmas – centralizētai siltumapgādei un biometāna ražošanai. Abu programmu kopējais pieejamais finansējums sasniedz 77 milj. eiro. Atbalsts tiek sniegts kombinētā finanšu instrumenta veidā – ALTUM aizdevums ar kapitāla atlaidi vai bankas aizdevums ar ALTUM garantiju un kapitāla atlaidi.
Vairāk par ALTUM programmām uzņēmumu energoefektivitātes uzlabošanai un ilgtspējai var lasīt š eit, bet par daudzīvokļu māju
energoefektivitātes programmu pieejams š eit.
ALTUM Energoefektivitātes tehniskā kompetences centra komanda konsultē uzņēmumus par energoefektivitātes izpēti un energoauditu
veikšanu, kā arī investīciju projektu tehniskās dokumentācijas sagatavošanu. Mūsu komandas pieredze veidojusies kopš 2017.gada, kad ALTUM izlaida Zaļās obligācijas, lai piesaistītu līdzekļus ilgtspējīgu projektu finansēšanai.
Komandas zināšanas par energoefektivitātes risinājumiem un tirgus tendencēm neaprobežojas tikai ar standarta risinājumiem, veidojot papildus pievienoto vērtību klientiem. Pēdējo trīs gadu laikā konsultētie uzņēmumu projekti, ja tiktu īstenoti visi energoauditu ieteikumi, nodrošinātu vairāk nekā 14,000 t CO ₂ e ietaupījumu gadā.
2025.gadā konsultēto projektu kopējais CO ₂ ietaupījums sasniegs 9,050 t CO ₂ e (2024: 1,093 t CO ₂ e) gadā. Būtisku pieaugumu 2025.gadā veidoja jau 2024.gadā uzsāktais konsultāciju projekts - vairāk nekā 300 publisko ēku energoauditi Rīgā.
Finansētie projekti, kas sekmē Sociālo mērķu sasniegšanu
ALTUM kā attīstības finanšu institūcija dažādību un vienlīdzīgas iespējas nodrošina ne tikai organizācijas iekšējā vidē, bet arī daudz plašākā tvērumā, ar pozitīvu un jēgpilnu ilgtermiņa ietekmi uz būtiski plašāku indivīdu loku un visu sabiedrību kopumā.
Sniedzot savu tiešu ieguldījumu Latvijas sabiedrības attīstībā, ALTUM nodrošina vienlīdzīgas iespējas finansējuma pieejamībai
(i)sociāli nozīmīgu projektu realizēšanai,
(ii)sociāli jūtīgām iedzīvotāju grupām,
(iii)biznesa uzsākšanai un attīstībai lauku teritorijās neatkarīgi no profesijas vai vecuma, kā arī
(iv)sociālajiem uzņēmumiem, attīstot sociālo uzņēmējdarbību un iesaistot darba tirgū cilvēkus, kam citādi nebūtu iespējas pilnvērtīgi integrēties sabiedrībā.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
172
Ieguldījums ilgtspējā (turpinājums)
Portfeļa devums ilgtspējīgā attīstībā (turpinājums)
Finansējot sociāli nozīmīgus projektus, ALTUM darbības pozitīvā ietekme dažādības un vienlīdzības veicināšanā sniedzas tālu ārpus organizācijas robežām. Sociālie mērķi tiek realizēti līdz ar ikdienas atbalsta finanšu instrumentiem - aizdevumiem, garantijām un ieguldījumiem iespējkapitāla fondos, kas nodrošina finanšu resursu pieejamību uzņēmumiem un mājsaimniecībām. Finansējums tiek piešķirts jomās, kuras valsts izvirzījusi kā atbalstāmas un svarīgas, tādejādi veicinot tautsaimniecības attīstību un sekmējot privātā kapitāla un finanšu resursu mobilizēšanu.
Jāatzīmē, ka 2025.gadā strauji attīstās ANM zemas īres namu būvniecības programma, izsniegtais aizdevumu apjoms sasniedz nepilnus 27 milj. eiro, sekmējot sociālo mērķu sasniegšanu Latvijas reģionos. Programmas ietvaros tiek sniegts atbalsts triju vai vairāk dzīvokļu zemas īres un energoefektivitātes prasībām atbilstošu dzīvojamo māju būvniecībai reģionos ar mērķi veicināt mājokļu pieejamību mājsaimniecībām, kas nevar atļauties mājokli uz tirgus nosacījumiem.
Redzot lielo pieprasījumu, programmas finansējuma apjoms ir palielināts sasniedzot 100 milj. eiro. Līdz 2025.gada beigām piešķirti aizdevumi par 56 milj. eiro, jau šobrīd 10 dažādās Latvijas pilsētās notiek projektu īstenošana, kas ļaus izveidot 676 jaunus dzīvokļus zemas īres namu programmā.
ANM zemas īres mājokļu programmas finansēto projektu atrašanās vietas 2025:
Lai mazinātu ģeogrāfiskos šķēršļus mājokļu iegādei reģionos, kur līdz šim hipotekārā kreditēšana bijusi ierobežota, 2025.gada oktobrī ALTUM pirmo reizi uzsāka programmu mājokļu aizdevumiem reģionos. Aizdevumi ir pieejami tikai mājokļa iegādei ārpus Rīgas un Pierīgas teritorijām, un aizdevuma maksimālā summa ir līdz 74 tūkstošiem eiro. Programma darbosies līdz 2029.gada beigām un tās apjoms ir līdz 105 miljoniem eiro. Programmas nolūks ir paplašināt kreditēšanas ģeogrāfiju reģionos, kur komercbanku aktivitāte līdz šim bijusi zemāka tirgus apjoma un augstāku risku dēļ. ALTUM šajā programmā uzņemas augstāku risku, radot precedentus nākotnes darījumiem un veidojot tirgus praksi, kas nākotnē ļaus aktīvāk iesaistīties arī komercbankām. Programmas pirmajā mēnesī iedzīvotāju interese bija liela – tika saņemti vairāk nekā 100 aizdevumu pieteikumi.
Augošs pieprasījums ir arī ALTUM izveidotajam piedāvājumam reģionos, kas ļauj aizdevumus līdz 100 tūkstošiem eiro piešķirt ar samazinātām nodrošinājuma prasībām.Dati liecina, ka šis ir īpaši aktuāls piedāvājums uzņēmējiem reģionos – aptuveni 70 % no darījumiem ir ārpus Rīgas, un vidējā pieprasītā aizdevuma summa ir 34 tūkstoši eiro. Kopumā saņemti aizdevumu pieteikumi par vairāk nekā 75 miljoniem eiro, iezīmējot nemainīgi augošu pieprasījumu kopš nodrošinājuma atvieglojumu ieviešanas 2024.gada sākumā.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
173
Ieguldījums ilgtspējā (turpinājums)
Portfeļa devums ilgtspējīgā attīstībā (turpinājums)
Kopsavilkums par ALTUM jauno darījumu, kas sekmē Vides un Sociālo mērķu sasniegšanu, apjomu
Sociālo mērķu sasniegšanā privātpersonu segmentā būtiskāko devumu sniedz mājokļu garantijas, kur 2025.gadā izsniegto garantiju apjoms sasniedza 58 milj eiro (2024: 39 milj. eiro). Savukārt pateicoties lielajam pieprasījumam ANM zemas īres mājokļu būvniecības programmā, izsniegto aizdevumu apjoms sasniedz 2025.gadā sasniedz nepilnus 27 milj. eiro (2024: 5.6 milj. eiro).
Savukārt Privātpersonu segmentā izsniegto aizdevumu apjoms projektiem, kas sekmē vides mērķu sasniegšanu, sastāda 48 milj. eiro apmērā (2024: 14 milj. eiro), ko veido aizdevumi daudzdzīvokļu māju energoefektivitātes uzlabošanai. Ļoti būtisko izsniegto apjoma pieaugumu salīdzinot ar 2024.gadu (+34 milj. eiro) ietekmē gan ANM DME programma, kas sasniegusi izsniegšanas apjomus pilnā apmērā, kā arī lielais pieprasījums 2025. gada pavasarī atvērtajai DME 3 programmai rezultējoties izsniegtajos apjomos jau 2025.gada nogalē. To papildina arī izsniegtās garantijas šajās programmās, kopumā 27 milj. eiro apmērā 2025.gada laikā.
Izsniegtie ilgtspējas aizdevumi MVU segmentā, kas sekmē vides mērķu sasniegšanu sastāda 39 milj. eiro (2024: 36 milj. eiro) – izteikti energoefektivitātes un atjaunīgo energo resursu sektoros, jo īpaši 2025. gadā akcentējami enerģijas uzkrāšanas infrastruktūras projekti un attiecīgi mazāk zaļo ēku un ilgtspējīga transporta sektoros. Izsniegtie aizdevumu apjomi ilgtspējas projektiem 2025. gadā ir līdzīgi salīdzinot starp ANM finansējuma un cita finansējuma programmām. Tāpat arī no sniegtajām garantijām nepilni 10 milj. eiro ir atjaunīgo enerģijas projektu (saules parki, enerģijas uzkrāšanas infrastruktūra) realizācijai.
Savukārt izsniegto aizdevumu apjomu projektu, kas sekmē sociālo mērķu sasniegšanu, finansēšanai veicinājusi starta un mikro aizdevumu programmas, ar izteiktu fokusu uz finansēšanu reģionos.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
174
Ieguldījums ilgtspējā (turpinājums)
Portfeļa devums ilgtspējīgā attīstībā (turpinājums)
Kopumā 2025.gadā ALTUM finansēto jauno projektu, kas sekmē vides mērķu sasniegšanu, kopējais ieguldījums CO 2 samazinājumā sasniegs 21.4 tūkst. tonnas CO 2 e gadā (2024: 15.3 tūkst. tonnas). Gandrīz pusi (47%) no šī apjoma veido enerģijas uzkrāšanas infrastruktūras projekti. Pateicoties tam atjaunīgo energoresursu sektora jauno projektu kopējais ieguldījums CO 2 samazinājumā veido 73% no kopējās pozitīvās ietekmes, savukārt energoefektivitātes sektora projekti – 27%.
Analizējot pa segmentiem, ALTUM finansēto projektu, kas sekmē vides mērķu sasniegšanu MVU segmentā, kopējais plānotais ieguldījums CO 2 samazinājumā sastāda 649 tonnas CO 2 e (2024: 422 tonnas) gadā uz vienu ieguldīto milj. eiro.
Jāatzīmē, ka MVU zaļo ēku CO 2 samazinājums netiek aprēķināts, tādejādi šādu projektu pozitīvais ieguldījums ilgtspējā ir vērtējams vēl papildus.
Savukārt ALTUM finansēto projektu, kas veicinājis vides mērķu sasniegšanu privātpersonu segmentā, kopējais plānotais ieguldījums CO 2 samazinājumā sastāda tikai 21 tonnu CO 2 e (2024: 25 tonnas) gadā uz vienu ieguldīto milj. eiro, lai arī sagaidāmais primārās enerģijas samazinājums projektos sasniegs 30%. Taču tas skaidrojams ar lielāku ieguldījuma īpatsvaru projektā, kā arī aprēķinā iekļautās būtiski zemākas CO 2 e pēdas siltumenerģijas piegādātāju enerģijai - acīmredzams uzlabojums, kas veikts pēdējo gadu laikā siltumenerģijas ražošanas risinājumu nomaiņai ar pozitīvāku ietekmi uz vidi.
2025.gada jauno darījumu rezultātā
Augstāk minētās aktivitātes sniedzot aizdevumus, garantijas un grantus daudzdzīvokļu māju un privātmāju energoefektivitātes uzlabošanas programmās Privātpersonu segmentā un ilgtspējīgu projektu realizācijai MVU segmentā rezultējušās sekojošos jauno darījumu apjomos Vides mērķu sasniegšanā:
Savukārt aktīvi sniedzot garantijas mājokļa iegādei un aizdevumus zemas īres namu programmā (Privātpersonu segments) un nodrošinot uzņēmumiem reģionos pilnu spektru valsts atbalsta finanšu instrumentus ALTUM jauno darījumu apjomi Sociālo mērķu sasniegšanā ir sekojoši:
21 392 tCO 2 e
samazinājums gadā
(2024: 15 323 tCO 2 e gadā)
(projektu kopējā plānotā ietekme)
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
175
ESG risku pārvaldība
Vides, sociālās un korporatīvās pārvaldības jēdziens (ESG) apzīmē pieeju, kas nosaka atbilstošu organizācijas uzvedības modeli. Pēdējo gadu laikā ESG ir kļuvis arvien nozīmīgāks, politikas veidotāji, finanšu sektors un sabiedrība ir sākuši pievērst arvien lielāku uzmanību uzņēmumu ietekmei uz sabiedrības labklājību un savu ietekmi klimata pārmaiņu mazināšanā. Iestājoties ESG riskiem, var būt negatīva ietekme uz kredītrisku, aktīviem, finanšu un peļņas rādītājiem vai ALTUM reputāciju.
2023.gadā ir izstrādāta ALTUM ESG risku būtiskuma analīzes metodoloģija un pēc tās veikta ALTUM ESG risku būtiskuma analīze. ESG risku būtiskuma analīze primāri atspoguļo riskus, kas var ietekmēt ALTUM kredītportfeli (aizdevumu kredītportfeli, aizdevumu nodrošinājumu portfeli un garantiju portfeli) un var rasties no tā klientiem, izejot no viņu darbības industrijas, finansēto projektu industrijas un klientu vai projektu ģeogrāfiskā izvietojuma. ESG risku būtiskuma analīzes ietvaros ALTUM kredītportfelis tiek izvērtēts no klimata risku aspekta – pārejas risku un klimata fizisko risku griezumā par aizdevumu kredītportfeli, aizdevumu nodrošinājumu portfeli un garantiju portfeli MVU / Lielo uzņēmumu un Lauksaimnieku segmentos, Ņemot vērā ALTUM aizdevuma portfeļa amortizācijas struktūru klimata riski tiek vērtēti sekojošos laika nogriežņos – (i) nākamie 3 gadi, (ii) 2029. – 2040.gads un (iii) pēc 2040.gada.
Pārejas riski būtiski ietekmē uzņēmumu ekonomisko aktivitāti, kas savukārt rada tiešu ietekmi uz ALTUM uzņēmumu spēju veikt aizdevumu atmaksu vai arī saglabāt nodrošinājuma tirgus vērtību. Tie var tieši vai netieši rasties saistībā ar klientu pielāgošanās procesu, pārejot uz zemu oglekļa emisiju un ilgtspējīgāku ekonomiku. Pārejas risku var paaugstināt, piemēram, strauja jaunas klimata un vides politikas pieņemšana attiecībā par SEG emisiju samazinājumu, konkurentu tehnoloģiskais progress vai tirgus un patērētāju paradumu maiņa, kad klienta spēja pielāgoties lielā mērā atkarīga no nepieciešamo pielāgošanās investīciju projektu savlaicīgas realizācijas.
Metodoloģija ESG risku būtiskuma analīzei Pārejas risku izvērtēšanai balstīta uz ECB vadlīnijām, ECB strestestu ziņojumiem un UNEP FI Pārejas risku metodoloģiju, kas savukārt balstīta TCFD Rekomendācijās. Izmantojot šo metodoloģiju, katra projekta pārejas riska pakāpe izvērtēts sektora / nozares līmenī (NACE kodu 4.līmenis) 5 baļļu skalā Zems – Ļoti augsts. Tabulā redzams aizdevumu kredītportfelis ar Augstu un Ļoti augstu Pārejas riska pakāpi, uz 2025. un 2024.gada beigām, balstoties uz veikto izvērtējumu sektora / nozares līmenī.
Tab.1 Aizdevumu kredītportfelis ar Augstu / Ļoti augstu Pārejas riska pakāpi nozares sektoru griezumā
31.12.2025.
31.12.2024.
‘000 EUR
% no Kopējā kredītportfeļa
‘000 EUR
% no Kopējā kredītportfeļa
Lauksaimniecība
30 895
3%
29 248
4%
Koksnes un papīra izstrādājumu ražošana
85 026
9%
74 307
11%
Pārtikas un dzērienu ražošana
97 868
11%
34 674
5%
Metāla izstrādājumu ražošana
23 210
3%
16 871
2%
Ķīmijas izstrādājumu ražošana
23 411
3%
10 483
2%
Būvmateriālu ražošana
10 876
1%
14 961
2%
Patēriņa preces
242
0.03%
715
0.1%
Loģistika
3 760
0.4%
2 173
0.3%
Cits
706
0.1%
1 976
0.3%
Ar augsta / ļoti augsta Pārejas riska pakāpi
275 994
30%
185 408
27%
Kopējais kredītportfelis 1
910 384
100%
687 950
100%
* Kopējais kredītportfelis: bruto kredītportfelis un ārpusbilances saistības par piešķirtajiem aizdevumiem uz pārskata perioda beigām
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
176
ESG risku pārvaldība (turpinājums)
2024.gadā tika izstrādāts klimata fizisko risku novērtējuma rīks, ko piemērot individuālā līmenī liela apjoma darījumu skaita portfeļa uzraudzībai. Uz 2025.gada beigām ir veikta klimata fizisko risku kartēšana darījumu līmenī MVU/Lielo uzņēmumu un Lauksaimnieku segmentiem piemērojot jaunizstrādāto rīku. Privātpersonu segmenta aizdevumu darījumu, tāpat kā Ieguldījumu īpašumu individuālā kartēšana šobrīd vēl procesā.
Tab.2 Klimata fizisko risku kartējums aizdevumu kredītportfelim uz 2025.gada 31.decembri:
* Klimata fizisko risku kartējums veikts uz Kopējo kredītportfeli – bruto kredītportfeli (iekļaujot aizdevumus ar kapitāla atlaidi) un saistības par aizdevumu izsniegšanu, kas uz 2025.gada beigām sastāda 910 milj. eiro.
Savukārt attiecībā par ESG aspektu integrāciju kredītriska pārvaldībā, 2025.gadā tiek turpināts aktīvs darbs pie ESG skoringa modeļa integrācijas aizdevuma izsniegšanas procesos. Tas tiks pielietots MVU / Lielo uzņēmumu un Lauksaimnieku segmentos jaunu darījumu izvērtēšanas procesā virs noteikta būtiskuma sliekšņa, kā arī pie esošā portfeļa un ķīlu novērtējuma uzraudzības. ESG scoring modelis ļaus arī noteikt pārejas riska pakāpi individuālajā darījumu līmenī. ESG scoring modeļa ieviešana notiek pakāpeniski, sākotnēji plānotais 2025.gada pavasaris, ņemot vērā klientu gatavību aizpildīt 2024.gada aprīlī publicēto vienoto banku ESG anketu, lai iegūtu informāciju ESG risku izvērtējumam un attiecībā uz plānotajiem/faktiskajiem klientu ilgtspējas KPI’s datiem, šobrīd pārcelts uz 2026.gada pavasari. Kopš 2024.gada noris regulāra darbinieku apmācības programma, lai veiksmīgi integrētu individuālo ESG izvērtējumu aizdevumu izsniegšanas un aizdevuma portfeļa uzraudzības procesos.
Tiešās ietekmes mazināšana
Lai gan ALTUM kā attīstības finanšu institūcijas tiešā ietekme uz vidi ir salīdzinoši neliela, neskatoties uz to, ALTUM ir mērķis turpināt samazināt pašu radīto ietekmi uz apkārtējo vidi.
Viens no pasaulē plašāk lietotajiem aprēķinu ietvariem CO 2 jeb siltumnīcefektu radošos gāzu (SEG) emisiju mērīšanai ir Greenhouse Gas
Protocol (GHGP) izstrādātais standarts jeb SEG protokols, kas ir brīvprātīgs uzskaites un ziņošanas mehānisms attiecībā uz SEG
emisijām. ALTUM izmanto to par pamatu, lai brīvprātīgi veiktu uzņēmuma CO 2 pēdas aprēķinus, datu uzskaiti un attiecīgi vēlākā posmā salīdzināšanu un publiski ziņotu par saviem rezultātiem. Lai datu apkopošana būtu strukturēta un salīdzināma, SEG protokols tiek balstīts uz 3 tvērumiem jeb Scopes:
1.tvēruma emisijas (Scope 1)
tiešās emisijas jeb SEG emisijas, kuras rodas un tiek ražotas uzņēmumā un kuras tas kontrolē. Tvērums attiecas uz siltumnīcefekta gāzēm, kas tiek emitētas, veicot savu uzņēmējdarbību vai ražojot produktus;
2.tvēruma emisijas (Scope 2)
netiešās SEG emisijas no iepirktās elektroenerģijas, siltumenerģijas vai dzesēšanas;
3.tvēruma emisijas (Scope 3)
visas pārējās netiešās emisijas vērtību ķēdē, sākot ar loģistiku, piegādātājiem, produktu izmantošanas u. c. emisijas ārpus uzņēmuma.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
177
ESG risku pārvaldība (turpinājums)
Tiešās ietekmes mazināšana (turpinājums)
Paziņojumā par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā ALTUM iekļauj datus par Scope 1 un Scope 2.
CO 2 pēdas nospiedums ir kopējā oglekļa dioksīda emisijas mērs, kas tieši un netieši tiek izraisīts ar ALTUM darbību. ALTUM mēra savu CO 2 pēdu kopš 2018.gada un aprēķini tiek veikti saskaņā ar MK 2018.gada 23.janvāra noteikumiem Nr.42 “Siltumnīcefekta
gāzu emisiju aprēķina metodika”. Aprēķinos izmantoti emisiju faktori no minētajiem Ministru Kabineta noteikumiem (dabasgāzei un
degvielai) un Klimata un enerģētikas ministrijas publicētās informācijas (centralizētai siltumapgādei un elektroenerģijai). Centralizētās siltumapgādes un elektroenerģijas emisiju aprēķinā izmantoti emisiju faktori ar -1 gada nobīdi, tas ir, tiek izmantoti 2024. gada emisiju faktori.
2025.gadā (Scope 1 un Scope 2) radīto emisiju apjoms sastāda 78 tCO2e, (2024: 69 tCO 2 e), kas ir par 64% mazāk nekā 2018.gadā (216 tCO2e). Salīdzinot ar 2024.gadu, Scope 1 un Scope 2 radīto emisiju apjoms pieaudzis par 12%. Tas skaidrojams ar aprēķina pieejas maiņu - patēriņa nekustamo īpašumu objektos, kur ALTUM īrē biroja telpas, iekļaušanu kopējā CO 2 pēdas nospiedumā.
elektroenerģija
14.3 tCO 2 e
Benzīns
23.0 tCO 2 e
siltumenerģija
40.3 tCO 2 e
Kopā:
23.0 tCO 2 e
Kopā:
54.6 tCO 2 e
Lai sasniegtu savu nodomu samazināt SEG emisijas, 2018.gadā tika veikts arī uzņēmuma energoaudits, kura ietvaros tika analizēts uzņēmuma dabasgāzes, transporta un elektroenerģijas patēriņš un definēti iespējamie energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumi. Balstoties uz energoaudita secinājumiem un rekomendācijām, ALTUM ik gadu īsteno uzņēmuma energoefektivitātes paaugstināšanas mērķētus pasākumus: tiek veikti darbi, kas vērsti uz darbību un ēku energoefektivitātes uzlabošanu, komandējumu skaita samazināšanu, izmantojot attālināto sapulču formātu, attālinātu darbu un pāriešanu uz energoefektīvu autoparku uzņēmuma vajadzībām. Īpašs uzsvars tiek likts uz darbinieku izglītošanu, veicinot viņu attieksmes maiņu un palielinot apņemšanos mazināt arī savu individuālo ietekmi uz vidi.
Vērtējot CO 2 emisiju intensitāti:
Uz vienu ALTUM darbinieku 2025.gadā radījām 0.30 tCO 2 (2024.gadā 0.27 tCO2e), kas ir par 69% mazāk kā 2018.gadā (2018: 0.97 tCO2e).
Uz 1 miljonu eiro ALTUM bruto finanšu instrumentu portfelī, 2025.gadā tika saražots 0.052 tCO 2, kas ir par 7% mazāk nekā 2024.gadā (2024: 0.056 tCO 2 e emisijas uz 1 milj. eiro finanšu instrumentu portfelī). Kopš 2018.gada reģistrēts 87% samazinājums (2018: 0.41 tCO 2 e emisijas uz 1 milj. eiro finanšu instrumentu portfelī). Kopš 2018.gada ALTUM ne tikai samazinājis radīto emisiju apjomi, bet arī būtiski palielinājis bruto kredītportfeļa apjomu.
Atzinumu par siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomiem ALTUM izstrādāja un 2026.gada martā apstiprināja tehnisko ekspertu SIA “energi”.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
178
ESG risku pārvaldība (turpinājums)
Tiešās ietekmes mazināšana (turpinājums)
ALTUM cenšas pēc iespējas samazināt radīto atkritumu daudzumu, šķiro atkritumus, nodrošina birojos atsevišķas atkritumu tvertnes baterijām (bīstamajiem atkritumiem), cenšas veicināt otrreizējo pārstrādi un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas ir tieši saistītas ar ALTUM darbību.
Galvenās darbības, kas tiek īstenotas:
Netiešās ietekmes mazināšana
Vairāk par ALTUM netiešās ietekmes mazināšanu lasīt sadaļā “Portfeļa devums ilgtspējīgā attīstībā”.
Nomainīta un uzlabota apkures sistēma centrālajā birojā
Nomainīts autoparks, būtiski samazinot degvielas patēriņu un CO 2 izmešu daudzumu
LED apgaismojuma uzstādīšana birojos, kā arī uzstādīti kustību sensori noteiktās zonās
Nodrošināta atkritumu šķirošana
Ieviesta digitāla dokumentu vadības sistēma
Samazināts biroja papīra patēriņš un pastāvīga izlietotā papīra nodošana otrreizējai pārstrādei
Uzstādīti dzeramā ūdens filtri, atsakoties no ūdens PET pudelēs
Nodrošināts telpu uzkopšanas pakalpojums, iekļaujot videi draudzīgu līdzekļu lietošanu
Jumta siltināšanas darbi, kas būtiski samazina siltuma zudumu
Izveidota velo stāvvieta un dušas telpas
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
179
ESG - Sociālais aspekts (Social)
ALTUM Personāla pārvalde
ALTUM Personāla politika nosaka ilgtspējīgas personāla vadības pamatprincipus, lai nodrošinātu vienotu un efektīvu personāla vadību uzņēmumā. ALTUM mērķis ir piesaistīt, saglabāt un attīstīt kvalificētus, profesionālus un motivētus darbiniekus augstas uzņēmuma darbības efektivitātes sasniegšanai, kā arī lai nodrošināt tiesību normu ievērošanu darba attiecībās, darba organizācijas pilnveidošanu un veicināt darbinieku attīstību un lojalitāti ALTUM.
Dažādība, iekļaujoša darba vide un cilvēktiesības
ALTUM personāla politika balstās uz ilgtspējīgas personālvadības principiem, kas stiprina vienlīdzību un cieņpilnu darba vidi. Vienlīdzīgas iespējas tiek nodrošinātas visos nodarbinātības posmos – atlasē, attīstībā, izaugsmē un atalgojumā.
ALTUM prakse ir pilnībā saskaņota ar ES Vienlīdzīgas attieksmes direktīvu, ES nodarbinātības stratēģiju dažādības un iekļaušanas jomā un ANO Cilvēktiesību vadlīnijām uzņēmējdarbībā. Visos personāla vadības procesos ALTUM ievēro cilvēktiesības. ALTUM ir izstrādāts Ētikas kodekss un darbojas trauksmes mehānisms.
Būtiskākais 2025.gadā:
saglabāts salīdzinoši zems darbinieku mainības līmenis – 8,5% (2024: 7%), kas apliecina stabilas un ilgtspējīgas darba attiecības;
vidējais darba stāžs – 11 gadi (2024: 10 gadu), ilgākais – 32 gadi (2024: 31); darba attiecīgu ilgums mazina zināšanu zuduma risku;
ziņojumu trauksmes mehānismā un Ētikas komisijai izskatīšanā nav saņemts neviens pārkāpumu ziņojums (2024: neviens ziņojums) par diskrimināciju, cilvēktiesību pārkāpumiem vai darba tiesību neievērošanu;
pilnveidota AS „Attīstības finanšu institūcija Altum” dažādības, vienlīdzības un iekļaušanas politika, paplašinot fokusu dažādu grupu iekļaušanai;
ALTUM turpina dalību Latvijas Dažādības hartā un kustībā “Dažādībā ir spēks”, stiprinot savas saistības pret iekļaujošu kultūru.
Darbinieku struktūra, piesaiste un darba vide
ALTUM nodrošina mūsdienīgu, drošu un iekļaujošu darba vidi, kas atbalsta dažādas dzīves situācijas un darba formas. Visos personāla vadības procesos ALTUM ievēro cilvēktiesības. ALTUM ir izstrādāts Ētikas kodekss un darbojas trauksmes mehānisms.
Ar visiem darbiniekiem ir noslēgti darba līgumi, un pilna slodze tiek nodrošināta 99,2% darbinieku, vienlaikus piedāvājot elastīgu darbu un attālinātas darba iespējas. kas mazina sociālos riskus un atbalsta dzīves un darba līdzsvaru. ALTUM tiek īstenota nulles tolerance pret diskrimināciju pēc jebkuras pazīmes.
Darbinieku profils 2025.gadā:
vidējais darbinieku skaits – 258 (2024: 253), no tiem 70% sievietes, 30% vīrieši;
Dzimumu līdzsvars Valdē – 31.3% sievietes / 68.7% vīrieši no Valdes locekļiem;
vidējais vecums – 46 gadi; vecuma struktūra līdzsvarota;
vadītāju sastāvā 64% sievietes, kas pārsniedz ES vidējo rādītāju un atbilst ES dzimumu līdzsvara vadības amatos mērķiem;
ALTUM seko dažādības indikatoriem: dzimums, vecums, atalgojuma struktūra, vadības līmeņu līdzsvars;
visi 40 izsludinātās amatu vakances savlaicīgi aizpildītas, bet no 12 iekšējiem konkursiem 5 amata vakances aizpildīja ALTUM darbinieki, veicinot iekšējo izaugsmi;
paaugstinājumu amatā saņēma 8% darbinieku.
ALTUM piedāvā prakses programmas studentiem sadarbībā ar vadošajām augstskolām, un 2025.gadā tika nodrošinātas 7 prakses vietas (2024: 8).
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
180
ESG - Sociālais aspekts (Social) (turpinājums)
ALTUM Personāla pārvalde (turpinājums)
Darba apstākļi, labbūtība un drošība
ALTUM atalgojuma sistēma nodrošina vienlīdzīgu atalgojumu par vienādas vērtības darbu, kas atbilst ES caurspīdīga atalgojuma direktīvas un ES dzimumu līdztiesības prasībām. Atalgojuma noteikšanā tiek izmantoti neatkarīgi tirgus dati, tostarp Figure Baltic Advisory atalgojuma pētījumi.
Lai atbilstu ES caurspīdīga atalgojuma direktīvas prasībām, ALTUM regulāri monitorē dzimumu atalgojuma atšķirības, vadītāju un speciālistu dzimumu līdzsvaru un vecuma struktūru, savlaicīgi identificējot iespējamās riska tendences.
Amatalga noteikta, balstoties tirgus datos un amatu vērtēšanā, nodrošinot vienlīdzīgu atlīdzību par vienādas vērtības darbu. 2025.gadā vispārējā atšķirība darba samaksai starp sievietēm un vīriešiem uzņēmuma darbinieku vidū ir 8.4%, dzimumu darba samaksas atšķirība augstākā un vidējā līmeņa vadītāju vidū 4.9%.
2025.gadā ALTUM stājies spēkā jauns Darba koplīgums, nodrošinot labumu un atvieglojumu grozu darbiniekiem, kas nodrošina dažādu darbinieku grupu vajadzības.
Darbiniekiem pieejamie labumi:
veselības apdrošināšana ar plašu ambulatoro un stacionāro pakalpojumu klāstu, tai skaitā atbalstu mentālajai veselībai;
nelaimes gadījumu apdrošināšana no pirmās darba dienas;
papildu brīvdienas, kas izmantojamas dažādām dzīves situācijām (piem., ģimenes aprūpe, reliģiskie svētki, atpūta, veselība);
pabalsti noteiktos dzīvos notikumos un veselības uzlabošanai.
Bērna kopšanas atvaļinājumu 2025.gadā izmantoja 5 (2024: 6) darbinieces.
Labbūtība un drošība
ALTUM nodrošina mūsdienīgus, ergonomiskus un drošus darba apstākļus, organizē dažādas labbūtības aktivitātes darbiniekiem.
Galvenie rezultāti 2025.gadā:
veselības apdrošināšana visiem pastāvīgajiem darbiniekiem, t.sk. mentālās veselības pakalpojumu pieejamība;
nelaimes gadījumu apdrošināšana visiem darbiniekiem;
ikgadējā projekta “Veselības mēnesis” ietvaros mācības par veselīgu dzīvesveidu, produktivitāti un mentālo veselību;
sporta aktivitātes, piemēram, staigāšanas izaicinājums, kur kopā sasniegti 26,3 miljoni soļu un pozitīva CO ₂ ietekme (5.9 t CO ₂);
korporatīvie pasākumi un kopīgas komandu aktivitātes;
ievadapmācības darba aizsardzības jomā, regulāras instruktāžas, veselības pārbaudes un pirmās palīdzības mācības visiem darbiniekiem;
epidemioloģiskā drošība: vakcinācijas, individuālie aizsardzības līdzekļi, testi un higiēnas resursi.
Šīs aktivitātes 2025.gadā veidojušas nozīmīgu ieguldījumu darbinieku labbūtības un veselīgas darba vides nodrošināšanā.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
181
ESG - Sociālais aspekts (Social) (turpinājums)
ALTUM Personāla pārvalde (turpinājums)
Izglītība, profesionālā attīstība un sabiedrības iesaiste
ALTUM attīsta mācīšanās kultūru, kas balstīta ilgtermiņa prasmju un kompetenču attīstībā, un veicina darbinieku nepārtrauktu profesionālo izaugsmi.
Zināšanas un prasmes pilnveidotas publiskās mācību grupās, uzņēmuma mācību grupās un īpaši pielāgotās programmās. Mācību procesa organizēšanā izmantoti piemērotākie risinājumi profesionālās attīstības un kompetences paaugstināšanai.
2025.gadā darbinieki piedalījās 141 (2024:140) mācību pasākumā, apmācībām veltot vidēji 24 (2024: 29) stundas gadā.
Stratēģiskās apmācību prioritātes:
digitālās prasmes un drošība;
līderība un iekļaujošas vadības kompetences;
korupcijas un interešu konflikta novēršana;
energoefektivitātes un datu analītikas zināšanas;
obligātās mācības par ugunsdrošību, IT drošību un datu aizsardzību.
ALTUM piedāvā prakses programmas studentiem sadarbībā ar vadošajām augstskolām, un 2025.gadā tika nodrošinātas 7 prakses vietas (2024: 8), veidojot nākotnes talantu bāzi. Ar vienu no praktikantiem pēc prakses nodibinātas darba attiecībās.
2025.gadā pilnveidota jauno darbinieku ievadprogramma, uzsākt darbs pie vienotas mentoru mācību programmas izveides.
Sadarbības partneru vērtējums
Banku apmierinātība
2025.gadā ALTUM mainīja sadarbības partneru – banku un nebanku kreditētāju - novērtējuma metodoloģiju, mainot fokusu no iesaistes mērījumiem, kas balstījās uz faktoru analīzi, uz operatīvu un nepastarpinātu servisa apmierinātības mērījumiem pēc katra darījumi. Līdzšinējā faktoru analīze ALTUM palīdzēja būtiski pilnveidot produktu, kur tās sākumposmā tika testēts servisa modelis, pakalpojuma nodrošināšanas ātrums, datu apmaiņas formāti, ikdienas komunikācija ar ārējiem partneriem u.c. faktori. Pētījuma modelis kalpoja kā rīks, lai korekti pilnveidotu procesus, ieviestu IT uzlabojumus drošai datu apmaiņai, pielāgotu servisa apkalpošanas standartu. Pēdējos pētījumos sistēmiski tika sasniegti augsti rādītāji svarīgākajos faktoros, pieprasot jaunu pieeju - operatīviem mērījumiem, kas ļauj saņemt atgriezenisko saiti pēc katra darījuma.
Jaunā pieeja ļauj operatīvi mērīt: 1) darījumu apstrādes procesu, 2) dokumentu prasības, 3) eksperta iesaisti, 4) darījumu nodrošināšanas ātrumu.
Apkopotās aptaujas atbildes atklāj vairākas būtiskas atziņas:
Visbiežākais vērtējums galvenajiem jautājumiem ir “4 labi” un “5 izcili”, kas norāda uz izteikti pozitīvu sadarbību, kur 88% pozitīvi novērtē procesu sakārtotību; 92% - novērtē skaidrību dokumentu prasījumos; 87% - saņēma pietiekamu Altum darbinieku atbalstu.
Daļa respondentu norādīja, ka lēmumu pieņemšanas ātrums ir “6–10 dienas”, kas atbilst šī brīža noteiktajam termiņam 10 dienas.
Mērījuma respondenti uzsver skaidras komunikācijas un efektīvu procesu nozīmi apmierinātības uzlabošanā, kas arī iekļauti 2026.gada komunikācijas plānā.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
182
ESG - Sociālais aspekts (Social) (turpinājums)
Sadarbības partneru vērtējums (turpinājums)
Klientu pieredze un apmierinātība
2025.gadā gadā ALTUM turpināja sistemātiski mērīt klientu apmierinātību, nosūtot aptauju visiem klientiem, kuri saņēmuši pozitīvu vai negatīvu lēmumu par finansējumu. Aptaujas rezultāti liecina par stabilu un nemainīgi augstu klientu novērtējumu ALTUM pakalpojumu kvalitātei. ALTUM darbinieku profesionālā kompetence un klientu apkalpošanas līmenis arī 2025.gadā saglabāja ļoti augstu vērtējumu – 95% respondentu šos kritērijus novērtēja kā “labi” un “ļoti labi”.
Salīdzinoši zemāks vērtējums saņemts tādos kritērijos kā iesniedzamo dokumentu sarežģītība un pieteikumu izskatīšanas ātrums, tomēr arī šeit kopējais rezultāts saglabājas pozitīvs - 79% klientu sniedza vērtējumu “labi” un “ļoti labi”. Šie rādītāji sniedz būtisku atgriezenisko saiti turpmākai procesu vienkāršošanai un efektivitātes uzlabošanai. Īpaši nozīmīgs rādītājs ir klientu uzticības līmenis. Uz jautājumu “Vai Jūs ieteiktu ALTUM savai ģimenei, draugiem, paziņām?” 96% klientu atbildēja “noteikti jā” vai “drīzāk jā”, kas apliecina ALTUM kā uzticama un kvalitatīva finanšu partnera reputāciju.
Sūdzības
Klientu sūdzības vai neapmierinātība par ALTUM kompetencē esošiem jautājumiem vai darbinieku rīcību rada iespēju pilnveidot sniegtos pakalpojumus, uzlabot sadarbību ar klientiem, kā arī attīstīt uzņēmuma iekšējos procesus.
2025.gadā nav fiksēta neviena sūdzība, kas saistīta ar klientu privātuma un personas datu apstrādes pārkāpumiem. 2025.gadā nav fiksēti arī tādi gadījumi, kas būtu saistīti ar klientu datu pazaudēšanu, noplūdi vai zādzībām.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
183
ESG - Sociālais aspekts (Social) (turpinājums)
Piekļūstamība
Klientu apkalpošana un pakalpojumu piekļūstamība
2025.gadā Altum īstenoja vairākus pasākumus klientu apkalpošanas piekļūstamības un komunikācijas vienkāršošanas jomā. Tika ieviesta vienota zvanu apkalpošanas sistēma kā solis ceļā uz viena tālruņa numura principu, nodrošinot klientiem un interesentiem vienkāršāku Altum sasniegšanu caur vienotu zvanu kanālu. Vienlaikus turpinās darbs pie atsevišķu tehnisko risinājumu ieviešanas, lai arī reģionālo centru kontaktus pakāpeniski apvienotu vienotajā Altum tālruņa numurā.
Paralēli 2025.gadā tika uzsākts process konsultāciju pieprasījumu un interesentu e-pastu centralizētai apkalpošanai vienā struktūrvienībā. Šī pieeja ļauj efektīvāk vadīt ienākošo pieprasījumu plūsmu un nodrošināt klientiem vienotu, koordinētu atbildi, izvairoties no informācijas sadrumstalotības starp vairākām struktūrvienībām.
2025.gadā Altum ieviesa attālinātās autentifikācijas iespēju zvana laikā, sazinoties ar Altum informatīvo tālruni, kā arī mērķēti Privātpersonu aizdevumu apkalpošanas daļā. Tas ļauj klientiem, izmantojot Smart-ID un e-Paraksts mobile autentifikācijas rīkus, veikt nepieciešamos precizējumus darījumu ietvaros jau zvana laikā, vienkāršojot komunikāciju ar atbildīgo darbinieku un samazinot nepieciešamību pēc papildu saziņas kanāliem.
2026.gadā Altum turpina darbu pie jauna klientu portāla izveides. Ņemot vērā šo attīstības virzienu, 2025.gadā netika veikti papildu funkcionāli vai piekļūstamības uzlabojumi esošajā klientu portālā mans.altum.lv, saglabājot tā stabilu darbību un nepārtrauktu pieejamību klientiem.
Digitālā piekļūstamība
ALTUM piekļūstamību uztver kā pastāvīgu digitālās kvalitātes un labas pārvaldības standartu, nevis atsevišķu iniciatīvu, tāpēc tīmekļvietne jau no izstrādes brīža ir veidota atbilstoši lietojamības (UX) un piekļūstamības labajām praksēm, tostarp ievērojot WCAG vadlīnijas – nodrošinot pietiekamus krāsu kontrastus, mērogojamu teksta izmēru, semantiski korektu struktūru, funkcionālu navigāciju un satura pieejamību dažādām palīgtehnoloģijām. Paralēli 2025.gadā esam īstenojuši darbinieku apmācības par vieglās valodas principu, skaidru vizuālo hierarhiju un informācijas arhitektūru, lai uzlabotu satura uztveramību cilvēkiem ar dažādām funkcionālām vajadzībām, kā arī nodrošinājuši viegli atrodamus kontaktus asistentiem nepastarpināta atbalsta sniegšanai.
Katru gadu pēc savas iniciatīvas veicam tīmekļvietnes piekļūstamības auditu, izvērtējot gan tehnisko, gan redakcionālo atbilstību, un papildus 2025.gadā piedalījāmies valsts kapitālsabiedrībām paredzētajā VARAM virsauditā, kura rekomendācijas kalpo kā konkrēti uzdevumi tīmekļvietnes uzturētājiem — piemēram, 3.ceturkšņa audita ieteikumi tika pilnībā ieviesti jau 4.ceturksnī. Mēs uzskatām, ka digitālā piekļūstamība ir digitālās higiēnas un iekļaujošas sabiedrības pamatelements demokrātiskā valstī, kas ciena savus iedzīvotājus un nodrošina vienlīdzīgas iespējas piekļūt informācijai un pakalpojumiem ikvienam.
AS “Attīstības Finanšu institūcija Altum”
GADA PĀRSKATS par gadu, kas noslēdzās 2025.gada 31.decembrī
Citi pielikumi gada pārskatam
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā
184
ESG - Sociālais aspekts (Social) (turpinājums)
Piekļūstamība (turpinājums)
Telpu piekļūstamība
ALTUM reģionālie centri Liepājā, Rēzeknē, Jēkabpilī, Jelgavā un Rīgā darbojas telpās, kurās nodrošināta vides pieejamība un augsta energoefektivitāte. Rēzeknes, Liepājas un Rīgas birojos nodrošināta individuāla komunālo pakalpojumu rādītāju uzskaite. Reģionālajos centros pieejamas konsultācijas cilvēkiem ar kustību traucējumiem, bet gadījumos, kad piekļuve biroja telpām ir apgrūtināta, ALTUM sadarbojas ar pašvaldībām, nodrošinot alternatīvas telpas.
Centra reģiona birojs Rīgā atrodas ZEISS BIROJU kompleksā, kas sertificēts ar BREEAM “Excellent” un atbilst augstākajiem ilgtspējas standartiem. Kompleksa jumtos darbojas Rīgā lielākā saules paneļu elektrostacija, kas nodrošina zaļu enerģiju un zemākas apkures izmaksas. Biroja telpās ir individuāli regulējama zemgrīdas ventilācijas un dzesēšanas sistēma, CO ₂ līmenim pielāgojama ventilācija, skaņu slāpējošas stikla starpsienas un ūdens krāni ar samazinātu patēriņu.
ALTUM centrālajā birojā Doma laukumā ir ieviests atvērtā tipa birojs Noslēgumam tuvojas darba un publisko telpu piekļūstamības risinājums, iebūvējot liftu cilvēkiem ar īpašām vajadzībām un ar galveno ieejas durvju automātisku atvēršanu/aizvēršanu. Pabeigti jumtu un augšējo stāvu kabinetu ārsienu siltināšanas darbi, kas ilgtermiņā paaugstinās energoefektivitāti un uzlabos darba vidi darbiniekiem un klientiem. Norit darbs pie patvertnes infrastruktūras izbūves un labiekārtošanas, ir izbūvēta jauna papildus avārijas izeja konferenču zālē. ALTUM turpina attīstīt savu biroju infrastruktūru, ieviešot jaunus ilgtspējīgus risinājumus.
Sabiedrības atbalsts, ieguldījums vietējās kopienas attīstībā
ALTUM darbinieki arī brīvprātīgajā darbā aktīvi strādā, lai veicinātu sabiedrības kopējo izpratni par valsts atbalsta instrumentiem, gudru un efektīvu to izmantošanu, kā arī, lai veicinātu iedzīvotāju finanšu pratību valsts atbalsta instrumentu izmantošanā. Kopumā darbinieki 2025.gadā tam veltījuši 1,078 stundas.
Šis brīvprātīgais ieguldījums sabiedrības ilgtspējas veicināšanā notiek ar informatīvām un izglītojošām aktivitātēm gan profesionālās, gan vispārējās uzņēmēju un privātpersonu auditorijās un tās aptver visplašāko tematu loku – sākot no uzņēmējdarbības attīstīšanas, kapitāla tirgus attīstīšanas, eksporta veicināšanas, līdz par klimata pārmaiņu mazināšanai, biznesa digitalizācijai un zaļo projektu īstenošanai. ALTUM darbinieki sniegtā ekspertīzi šajos jautājumos ir nozīmīgs ieguldījums sabiedrības ilgtspējā, tai skaitā spējā efektīvi pielāgoties mainīgiem ekonomiskajiem apstākļiem, augt līdzi un vienlaikus veicināt ekonomikas un sabiedrības ilgtspējīgu attīstību kopumā.
ALTUM darbinieku brīvprātīgā darba lielākais fokuss 2025.gadā bijis tieši uz finanšu pratību un izpratnes par finanšu instrumentiem veicināšanu – tam gada laikā veltītas 570 stundas. Darbinieki šajā jomā aktīvi iesaistījušies gan dažādu ar ALTUM tieši nesaistītu projektu vērtēšanā, konkursu žūrijās un citos pasākumos, kur ALTUM darbinieku zināšanas un ekspertīze palīdz veicināt finanšu pratību, izpratni un iedzīvotāju ilgtspējīgu attīstību tieši finanšu un uzņēmējdarbības jomā.
Dalīšanās ar ekspertīzi un zināšanām ir otrs nozīmīgākais ALTUM darbinieku brīvprātīgā darba fokuss. 2025.gadā tam veltītas 260 stundas, piedaloties un ar ekspertīzi atbalstot sadarbības partneru rīkotus pasākumus, piedaloties semināros, diskusijās un citos pasākumos, kas sniedz ilgtermiņa ieguldījumu izpratnes par valsts atbalsta instrumentiem veicināšanā un sniedzot ieguldījumu to pilnveidošanā.
Nozīmīgs brīvprātīgā darba apjoms ieguldīts arī izglītības veicināšanā. 2025.gadā tam veltītas 160 stundas, piedaloties un ar ekspertīzi atbalstot dažādus augstskolu un pašvaldību organizētus projektus, piedaloties studentu zinātnisko darbu vērtēšanā un eksaminācijas komisijās u.c.
Darbinieki iesaistījušies arī dažādās ALTUM organizētajās labdarības aktivitātēs – ziedojuši asinis, atbalstījuši bērnu slimnīcas projektu “Drosmes kaste”, piedalījušies Vislatvijas Lielajā talkā u.c., tā veicinot pozitīvu sociālo ietekmi ārpus uzņēmuma.
2025.gada zīmīgākos notikumus ar ALTUM pārstāvju dalību šajos pasākumos skatīt mājas lapā šeit.
Paziņojums par korporatīvo pārvaldību 2025.gadā ir publiski pieejams latviešu un angļu valodā ALTUM telpās Doma laukumā 4, Rīgā un elektroniskā veidā – interneta mājas lapā www.ALTUM.lv, sadaļas “PAR ALTUM”/ „ILGTSPĒJA UN PĀRVALDĪBA” apakšsadaļā
“Korporatīvā pārvaldība”.
Reinis Bērziņš
Valdes priekšsēdētājs
ŠIS DOKUMENTS IR ELEKTRONISKI PARAKSTĪTS AR DROŠU ELEKTRONISKO PARAKSTU UN SATUR LAIKA ZĪMOGU